# Službeni list C 15/12.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 15 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.12. siječnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 15

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.12. siječnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 17. do 21. svibnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 17. do 21. svibnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 18. svibnja 2021. |
| 2022/C 15/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o reviziji Fonda solidarnosti Europske unije (2020/2087(INI)) | 2 |
| 2022/C 15/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o osiguravanju ispunjavanja ciljeva u pogledu obveze iskrcavanja iz članka 15. zajedničke ribarstvene politike (2019/2177(INI)) | 9 |
| | srijeda, 19. svibnja 2021. |
| 2022/C 15/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. s preporukama Komisiji o izazovima organizatora sportskih događanja u digitalnom okruženju (2020/2073(INL)) | 18 |
| 2022/C 15/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o umjetnoj inteligenciji u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru (2020/2017(INI)) | 28 |
| 2022/C 15/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za integraciju energetskih sustava (2020/2241(INI)) | 45 |
| 2022/C 15/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za vodik (2020/2242(INI)) | 56 |
| 2022/C 15/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o zaštiti ljudskih prava i vanjskoj migracijskoj politici EU-a (2020/2116(INI)) | 70 |
| 2022/C 15/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Turskoj za 2019. i 2020. (2019/2176(INI)) | 81 |
| 2022/C 15/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Crnoj Gori za 2019. i 2020. (2019/2173(INI)) | 100 |
| 2022/C 15/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o učincima klimatskih promjena na ljudska prava i ulozi boraca za zaštitu okoliša u vezi s tim pitanjem (2020/2134(INI)) | 111 |
| | četvrtak, 20. svibnja 2021. |
| 2022/C 15/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o preokretanju demografskih trendova u regijama EU-a uz pomoć instrumenata kohezijske politike (2020/2039(INI)) | 125 |
| 2022/C 15/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o utjecaju pravila EU-a na slobodno kretanje radnika i usluga: mobilnost radne snage unutar EU-a kao sredstvo za usklađivanje potreba i vještina na tržištu rada (2020/2007(INI)) | 137 |
| 2022/C 15/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o ubrzanju napretka i borbi protiv nejednakosti u cilju iskorjenjivanja AIDS-a kao prijetnje javnom zdravlju do 2030. (2021/2604(RSP)) | 151 |
| 2022/C 15/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o ratnim zarobljenicima nakon najnovijeg sukoba Armenije i Azerbajdžana (2021/2693(RSP)) | 156 |
| 2022/C 15/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o stanju na Haitiju (2021/2694(RSP)) | 161 |
| 2022/C 15/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o stanju u Čadu (2021/2695(RSP)) | 166 |
| 2022/C 15/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (2021/2644(RSP)) | 170 |
| 2022/C 15/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o presudi Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. – Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems (Schrems II), predmet C-311/18 (2020/2789(RSP)) | 176 |
| 2022/C 15/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (2021/2703(RSP)) | 184 |
| 2022/C 15/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o odgovornosti poduzeća za štetu u okolišu (2020/2027(INI)) | 186 |
| 2022/C 15/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o novim mogućnostima zakonite migracije radnika (2020/2010(INI)) | 196 |
| 2022/C 15/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe: uklanjanje prepreka funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta i poboljšanje upotrebe umjetne inteligencije za europske potrošače (2020/2216(INI)) | 204 |
| | petak, 21. svibnja 2021. |
| 2022/C 15/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2021. o primjerenosti zaštite osobnih podataka u Ujedinjenoj Kraljevini (2021/2594(RSP)) | 218 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 18. svibnja 2021.

2022/C 15/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o reviziji Fonda solidarnosti Europske unije (2020/2087(INI))

2

2022/C 15/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o osiguravanju ispunjavanja ciljeva u pogledu obveze iskrcavanja iz članka 15. zajedničke ribarstvene politike (2019/2177(INI))

9

srijeda, 19. svibnja 2021.

2022/C 15/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. s preporukama Komisiji o izazovima organizatora sportskih događanja u digitalnom okruženju (2020/2073(INL))

18

2022/C 15/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o umjetnoj inteligenciji u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru (2020/2017(INI))

28

2022/C 15/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za integraciju energetskih sustava (2020/2241(INI))

45

2022/C 15/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za vodik (2020/2242(INI))

56

2022/C 15/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o zaštiti ljudskih prava i vanjskoj migracijskoj politici EU-a (2020/2116(INI))

70

2022/C 15/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Turskoj za 2019. i 2020. (2019/2176(INI))

81

2022/C 15/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Crnoj Gori za 2019. i 2020. (2019/2173(INI))

100

2022/C 15/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o učincima klimatskih promjena na ljudska prava i ulozi boraca za zaštitu okoliša u vezi s tim pitanjem (2020/2134(INI))

111

četvrtak, 20. svibnja 2021.

2022/C 15/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o preokretanju demografskih trendova u regijama EU-a uz pomoć instrumenata kohezijske politike (2020/2039(INI))

125

2022/C 15/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o utjecaju pravila EU-a na slobodno kretanje radnika i usluga: mobilnost radne snage unutar EU-a kao sredstvo za usklađivanje potreba i vještina na tržištu rada (2020/2007(INI))

137

2022/C 15/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o ubrzanju napretka i borbi protiv nejednakosti u cilju iskorjenjivanja AIDS-a kao prijetnje javnom zdravlju do 2030. (2021/2604(RSP))

151

2022/C 15/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o ratnim zarobljenicima nakon najnovijeg sukoba Armenije i Azerbajdžana (2021/2693(RSP))

156

2022/C 15/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o stanju na Haitiju (2021/2694(RSP))

161

2022/C 15/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o stanju u Čadu (2021/2695(RSP))

166

2022/C 15/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (2021/2644(RSP))

170

2022/C 15/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o presudi Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. – Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems (Schrems II), predmet C-311/18 (2020/2789(RSP))

176

2022/C 15/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (2021/2703(RSP))

184

2022/C 15/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o odgovornosti poduzeća za štetu u okolišu (2020/2027(INI))

186

2022/C 15/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o novim mogućnostima zakonite migracije radnika (2020/2010(INI))

196

2022/C 15/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe: uklanjanje prepreka funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta i poboljšanje upotrebe umjetne inteligencije za europske potrošače (2020/2216(INI))

204

petak, 21. svibnja 2021.

2022/C 15/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2021. o primjerenosti zaštite osobnih podataka u Ujedinjenoj Kraljevini (2021/2594(RSP))

218

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | ponedjeljak, 17. svibnja 2021. |
| 2022/C 15/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program Periklo IV) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD)) | 228 |
| | utorak, 18. svibnja 2021. |
| 2022/C 15/25 | Odluka Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu imenovanja izvršne direktorice Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE)) | 229 |
| 2022/C 15/26 | Odluka Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o prijedlogu za imenovanje predsjednice Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE)) | 230 |
| 2022/C 15/27 | P9_TA(2021)0219Fond za pravednu tranziciju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 18. svibnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju | 231 |
| 2022/C 15/28 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu uredbe Vijeća o proširenju primjene Uredbe (EU) 2021/... o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program Periklo IV.) na države članice nesudionice te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 331/2014 (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP)) | 233 |
| 2022/C 15/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Kube na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE)) | 234 |
| 2022/C 15/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE)) | 235 |
| 2022/C 15/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE)) | 236 |
| 2022/C 15/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o prijedlogu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma u pogledu vremenskih ograničenja dogovora o osiguravanju zrakoplova s posadom između Europske unije, Sjedinjenih Američkih Država, Islanda i Kraljevine Norveške (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE)) | 237 |
| 2022/C 15/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o porezu octroi de mer u najudaljenijim francuskim regijama i izmjeni Odluke br. 940/2014/EU (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS)) | 238 |
| 2022/C 15/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu oslobođenjâ pri uvozu i određenim isporukama s obzirom na mjere Unije od javnog interesa (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS)) | 239 |
| 2022/C 15/35 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Estonije – EGF/2020/002 EE/Turizam u Estoniji (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD)) | 240 |
| 2022/C 15/36 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Grčkoj i Francuskoj u vezi s prirodnim katastrofama te Albaniji, Austriji, Belgiji, Crnoj Gori, Češkoj, Estoniji, Francuskoj, Grčkoj, Hrvatskoj, Irskoj, Italiji, Latviji, Litvi, Luxembourgu, Mađarskoj, Njemačkoj, Portugalu, Rumunjskoj, Srbiji i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD)) | 244 |
| 2022/C 15/37 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2021 Europske unije za financijsku godinu 2021. kojim se financira odgovor na bolest COVID-19 i koji uključuje poboljšanja i ažuriranja povezana s konačnim donošenjem višegodišnjeg financijskog okvira (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD)) | 247 |
| 2022/C 15/38 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 24. ožujka 2021. o izmjeni delegiranih uredbi (EU) br. 1003/2013 i (EU) 2019/360 u pogledu godišnjih naknada za nadzor koje Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala zaračunava trgovinskim repozitorijima za 2021. (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA)) | 249 |
| 2022/C 15/39 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 25. ožujka 2021. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima kojima se utvrđuju kriteriji za definiranje upravljačkih odgovornosti i kontrolnih funkcija, značajnih poslovnih jedinica i značajnog utjecaja na profil rizičnosti značajnih poslovnih jedinica te kojima se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje zaposlenika ili kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije koji je usporediv s utjecajem zaposlenika ili kategorija zaposlenika iz članka 92. stavka 3. te direktive (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA)) | 251 |
| 2022/C 15/40 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD)) | 253 |
| 2022/C 15/41 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Unije za obrazovanje i osposobljavanje, mlade i sport Erasmus+ te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD)) | 255 |
| | srijeda, 19. svibnja 2021. |
| 2022/C 15/42 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2008/376/EZ o usvajanju istraživačkog programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik i o višegodišnjim tehničkim smjernicama za taj program (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE)) | 257 |
| 2022/C 15/43 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD)) | 267 |
| 2022/C 15/44 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD)) | 269 |
| 2022/C 15/45 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Fiscalis za suradnju u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD)) | 270 |
| | četvrtak, 20. svibnja 2021. |
| 2022/C 15/46 | Amandmani koje je donio Europski parlament 20. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) | 272 |
| 2022/C 15/47 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (COM(2020)0225 – 2020/0112R(APP)) | 290 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

ponedjeljak, 17. svibnja 2021.

2022/C 15/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program Periklo IV) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

228

utorak, 18. svibnja 2021.

2022/C 15/25

Odluka Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu imenovanja izvršne direktorice Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

229

2022/C 15/26

Odluka Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o prijedlogu za imenovanje predsjednice Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

230

2022/C 15/27

P9_TA(2021)0219Fond za pravednu tranziciju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 18. svibnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju

231

2022/C 15/28

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu uredbe Vijeća o proširenju primjene Uredbe (EU) 2021/... o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program Periklo IV.) na države članice nesudionice te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 331/2014 (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

233

2022/C 15/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Kube na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

234

2022/C 15/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

235

2022/C 15/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

236

2022/C 15/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o prijedlogu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma u pogledu vremenskih ograničenja dogovora o osiguravanju zrakoplova s posadom između Europske unije, Sjedinjenih Američkih Država, Islanda i Kraljevine Norveške (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

237

2022/C 15/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o porezu octroi de mer u najudaljenijim francuskim regijama i izmjeni Odluke br. 940/2014/EU (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

238

2022/C 15/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu oslobođenjâ pri uvozu i određenim isporukama s obzirom na mjere Unije od javnog interesa (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

239

2022/C 15/35

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Estonije – EGF/2020/002 EE/Turizam u Estoniji (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

240

2022/C 15/36

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Grčkoj i Francuskoj u vezi s prirodnim katastrofama te Albaniji, Austriji, Belgiji, Crnoj Gori, Češkoj, Estoniji, Francuskoj, Grčkoj, Hrvatskoj, Irskoj, Italiji, Latviji, Litvi, Luxembourgu, Mađarskoj, Njemačkoj, Portugalu, Rumunjskoj, Srbiji i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

244

2022/C 15/37

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2021 Europske unije za financijsku godinu 2021. kojim se financira odgovor na bolest COVID-19 i koji uključuje poboljšanja i ažuriranja povezana s konačnim donošenjem višegodišnjeg financijskog okvira (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

247

2022/C 15/38

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 24. ožujka 2021. o izmjeni delegiranih uredbi (EU) br. 1003/2013 i (EU) 2019/360 u pogledu godišnjih naknada za nadzor koje Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala zaračunava trgovinskim repozitorijima za 2021. (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

249

2022/C 15/39

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 25. ožujka 2021. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima kojima se utvrđuju kriteriji za definiranje upravljačkih odgovornosti i kontrolnih funkcija, značajnih poslovnih jedinica i značajnog utjecaja na profil rizičnosti značajnih poslovnih jedinica te kojima se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje zaposlenika ili kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije koji je usporediv s utjecajem zaposlenika ili kategorija zaposlenika iz članka 92. stavka 3. te direktive (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

251

2022/C 15/40

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

253

2022/C 15/41

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Unije za obrazovanje i osposobljavanje, mlade i sport Erasmus+ te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

255

srijeda, 19. svibnja 2021.

2022/C 15/42

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2008/376/EZ o usvajanju istraživačkog programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik i o višegodišnjim tehničkim smjernicama za taj program (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

257

2022/C 15/43

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

267

2022/C 15/44

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

269

2022/C 15/45

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Fiscalis za suradnju u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

270

četvrtak, 20. svibnja 2021.

2022/C 15/46

Amandmani koje je donio Europski parlament 20. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))

272

2022/C 15/47

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (COM(2020)0225 – 2020/0112R(APP))

290

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

12.1.2022

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 15/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2021.–2022.

Dnevne sjednice od 17. do 21. svibnja 2021.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 18. svibnja 2021.

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/2

---

P9_TA(2021)0220

Revizija Fonda solidarnosti Europske unije

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o reviziji Fonda solidarnosti Europske unije (2020/2087(INI))

(2022/C 15/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 174. i 175., članak 212. stavak 2. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 174. i 175., članak 212. stavak 2. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1) (Uredba o „FSEU-u”) i njezine naknadne izmjene od 15. svibnja 2014. i 20. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1) (Uredba o „FSEU-u”) i njezine naknadne izmjene od 15. svibnja 2014. i 20. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir sva izvješća koja je objavio Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC), a posebno njegovo izvješće od 31. ožujka 2014. naslovljeno „Klimatske promjene 2014.: Učinci, prilagodba i osjetljivost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sva izvješća koja je objavio Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC), a posebno njegovo izvješće od 31. ožujka 2014. naslovljeno „Klimatske promjene 2014.: Učinci, prilagodba i osjetljivost”,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum potpisan 22. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum potpisan 22. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o Fondu solidarnosti Europske unije, provedbi i primjeni (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o Fondu solidarnosti Europske unije, provedbi i primjeni (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2016. naslovljenu „Fond solidarnosti Europske unije: Procjena” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2016. naslovljenu „Fond solidarnosti Europske unije: Procjena” (3),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 15. svibnja 2019. naslovljen „Ocjena Fonda solidarnosti Europske unije za razdoblje 2002. – 2017. (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 15. svibnja 2019. naslovljen „Ocjena Fonda solidarnosti Europske unije za razdoblje 2002. – 2017. (SWD(2019)0186),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (5),

| — | uzimajući u obzir stajalište Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. ožujka 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (COM(2020)0114), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. ožujka 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (COM(2020)0114),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0052/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0052/2021),

| A. | budući da se iz Fonda solidarnosti Europske unije (FSEU), osnovanog Uredbom o FSEU-u nakon velikih poplava koje su pogodile srednju Europu 2002., pruža financijska pomoć državama članicama i zemljama pristupnicama pogođenima prirodnim katastrofama velikih razmjera ili regionalnim prirodnim katastrofama ili javnozdravstvenim krizama; budući da FSEU predstavlja istinsku europsku dodanu vrijednost i materijalizaciju spremnosti da se pokaže solidarnost prema stanovništvu koje živi u regijama EU-a pogođenih takvim katastrofama; |
| --- | --- |

A.

budući da se iz Fonda solidarnosti Europske unije (FSEU), osnovanog Uredbom o FSEU-u nakon velikih poplava koje su pogodile srednju Europu 2002., pruža financijska pomoć državama članicama i zemljama pristupnicama pogođenima prirodnim katastrofama velikih razmjera ili regionalnim prirodnim katastrofama ili javnozdravstvenim krizama; budući da FSEU predstavlja istinsku europsku dodanu vrijednost i materijalizaciju spremnosti da se pokaže solidarnost prema stanovništvu koje živi u regijama EU-a pogođenih takvim katastrofama;

| B. | budući da je Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica podsjetio da solidarnost među državama članicama nije pitanje izbora već obveza koja proizlazi, između ostalog, iz članaka 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji i koja je stup naših vrijednosti EU-a, kako su utvrđene u članku 3. tog ugovora; budući da u istoj rezoluciji Europski parlament poziva Komisiju da ojača sve komponente upravljanja krizama i mehanizme odgovora na katastrofe; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica podsjetio da solidarnost među državama članicama nije pitanje izbora već obveza koja proizlazi, između ostalog, iz članaka 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji i koja je stup naših vrijednosti EU-a, kako su utvrđene u članku 3. tog ugovora; budući da u istoj rezoluciji Europski parlament poziva Komisiju da ojača sve komponente upravljanja krizama i mehanizme odgovora na katastrofe;

| C. | sa zanimanjem konstatira da je nedavna anketa pokazala da više od dvije trećine građana EU-a smatra da bi Europska unija trebala imati veće ovlasti za suočavanje s neočekivanim krizama kao što je ona izazvana pandemijom bolesti COVID-19, a više od polovice njih smatra da bi EU trebao imati više financijskih sredstava za suočavanje s tim krizama (6); budući da aktualna zdravstvena kriza ima vrlo bitnu ljudsku dimenziju i da bi EU i njegove države članice trebali u tom kontekstu djelovati u duhu solidarnosti; |
| --- | --- |

C.

sa zanimanjem konstatira da je nedavna anketa pokazala da više od dvije trećine građana EU-a smatra da bi Europska unija trebala imati veće ovlasti za suočavanje s neočekivanim krizama kao što je ona izazvana pandemijom bolesti COVID-19, a više od polovice njih smatra da bi EU trebao imati više financijskih sredstava za suočavanje s tim krizama (6); budući da aktualna zdravstvena kriza ima vrlo bitnu ljudsku dimenziju i da bi EU i njegove države članice trebali u tom kontekstu djelovati u duhu solidarnosti;

| D. | budući da je dosad pomoć iz FSEU-a bila povezana sa stotinjak prirodnih katastrofa u 23 državama članicama i jednoj zemlji pristupnici u ukupnom iznosu od oko 6,6 milijardi EUR (7); |
| --- | --- |

D.

budući da je dosad pomoć iz FSEU-a bila povezana sa stotinjak prirodnih katastrofa u 23 državama članicama i jednoj zemlji pristupnici u ukupnom iznosu od oko 6,6 milijardi EUR (7);

| E. | budući da se tijekom 2017. i 2018. dvije trećine svih zahtjeva za sredstva iz FSEU-a odnosilo na poplave, iako je to razdoblje izvješćivanja također bilo obilježeno velikim olujama, šumskim požarima i potresima; |
| --- | --- |

E.

budući da se tijekom 2017. i 2018. dvije trećine svih zahtjeva za sredstva iz FSEU-a odnosilo na poplave, iako je to razdoblje izvješćivanja također bilo obilježeno velikim olujama, šumskim požarima i potresima;

| F. | primjećuje korisnost FSEU-a, koja je istaknuta u evaluaciji Komisije, posebno u pogledu smanjenja opterećenja za sve nacionalne, regionalne i lokalne vlasti u pogledu pružanja potpore za oporavak nakon prirodnih katastrofa velikih razmjera ili regionalnih prirodnih katastrofa ili velikih javnozdravstvenih kriza, u skladu s definicijom iz Uredbe o FSEU-u (kako je izmijenjena); |
| --- | --- |

F.

primjećuje korisnost FSEU-a, koja je istaknuta u evaluaciji Komisije, posebno u pogledu smanjenja opterećenja za sve nacionalne, regionalne i lokalne vlasti u pogledu pružanja potpore za oporavak nakon prirodnih katastrofa velikih razmjera ili regionalnih prirodnih katastrofa ili velikih javnozdravstvenih kriza, u skladu s definicijom iz Uredbe o FSEU-u (kako je izmijenjena);

| G. | budući da je regulatorni okvir FSEU-a revidiran 2014. izmjenom Uredbe (EU) br. 661/2014 (8), posebno u cilju pojednostavljenja postupaka, skraćivanja roka za odgovor nakon podnošenja zahtjeva, pojašnjenja kriterija prihvatljivosti za zahtjeve za pomoć u slučaju regionalnih katastrofa, produljenja razdoblja provedbe i uvođenja predujmova, kao što je Parlament zatražio u nekoliko navrata; budući da je izmjenom te uredbe iz ožujka 2020. postignut daljnji napredak, posebno u pogledu povećanja razine predujmova i pojednostavljenja procesa dodjele sredstava FSEU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je regulatorni okvir FSEU-a revidiran 2014. izmjenom Uredbe (EU) br. 661/2014 (8), posebno u cilju pojednostavljenja postupaka, skraćivanja roka za odgovor nakon podnošenja zahtjeva, pojašnjenja kriterija prihvatljivosti za zahtjeve za pomoć u slučaju regionalnih katastrofa, produljenja razdoblja provedbe i uvođenja predujmova, kao što je Parlament zatražio u nekoliko navrata; budući da je izmjenom te uredbe iz ožujka 2020. postignut daljnji napredak, posebno u pogledu povećanja razine predujmova i pojednostavljenja procesa dodjele sredstava FSEU-a;

| H. | budući da stopa odobravanja zahtjeva za pomoć u slučaju katastrofa velikih razmjera iznosi 100 %, dok se za zahtjeve za pomoć u slučaju regionalnih katastrofa, najčešće kategorije, ta stopa povećala s 31 % na 85 % nakon revizije Uredbe o FSEU-u iz 2014.; |
| --- | --- |

H.

budući da stopa odobravanja zahtjeva za pomoć u slučaju katastrofa velikih razmjera iznosi 100 %, dok se za zahtjeve za pomoć u slučaju regionalnih katastrofa, najčešće kategorije, ta stopa povećala s 31 % na 85 % nakon revizije Uredbe o FSEU-u iz 2014.;

| I. | budući da je unatoč reformi te uredbe iz 2014. koja je doprinijela produljenju roka za pripremu i podnošenje zahtjeva za financijski doprinos iz FSEU-a s 10 na 12 tjedana, znatan dio slučajeva i dalje zahtijeva ažuriranje, što dovodi do kašnjenja u pristupu bespovratnim sredstvima; budući da bi Komisija zbog toga trebala pružiti pojednostavljene smjernice o uvjetima za prijavu, čime bi se smanjilo administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

I.

budući da je unatoč reformi te uredbe iz 2014. koja je doprinijela produljenju roka za pripremu i podnošenje zahtjeva za financijski doprinos iz FSEU-a s 10 na 12 tjedana, znatan dio slučajeva i dalje zahtijeva ažuriranje, što dovodi do kašnjenja u pristupu bespovratnim sredstvima; budući da bi Komisija zbog toga trebala pružiti pojednostavljene smjernice o uvjetima za prijavu, čime bi se smanjilo administrativno opterećenje;

| J. | budući da bi se vrijeme potrebno za dodjelu svih bespovratnih sredstava moglo dodatno skratiti kako bi se zadovoljila hitna potreba za solidarnošću EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se vrijeme potrebno za dodjelu svih bespovratnih sredstava moglo dodatno skratiti kako bi se zadovoljila hitna potreba za solidarnošću EU-a;

| K. | budući da pomoć iz FSEU-a pokriva samo obnovu prethodnog stanja infrastrukture u području energetike, vodoopskrbe i otpadnih voda, telekomunikacija, prometa, zdravstva i obrazovanja, ali ne i dodatne troškove koji proizlaze iz obnove energetski i resursno učinkovite infrastrukture, u skladu s europskim zelenim planom, koje bi država korisnica trebala financirati iz vlastitih sredstava i drugih fondova EU-a, kao što su Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond; |
| --- | --- |

K.

budući da pomoć iz FSEU-a pokriva samo obnovu prethodnog stanja infrastrukture u području energetike, vodoopskrbe i otpadnih voda, telekomunikacija, prometa, zdravstva i obrazovanja, ali ne i dodatne troškove koji proizlaze iz obnove energetski i resursno učinkovite infrastrukture, u skladu s europskim zelenim planom, koje bi država korisnica trebala financirati iz vlastitih sredstava i drugih fondova EU-a, kao što su Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond;

| L. | sa zanimanjem primjećuje da, kao što je pokazala kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, postoji potreba za višom razinom sinergija između instrumenata kohezijske politike i FSEU-a; prima na znanje da je FSEU osnovan kako bi se njime kratkoročno i srednjoročno reagiralo na prirodne katastrofe, dok je kohezijska politika (EFRR i Kohezijski fond) usmjerena na dugoročnije planiranje u pogledu planiranja i ulaganja za civilnu zaštitu i infrastrukturu za sprečavanje rizika i upravljanje njima te mjere otposnosti, čime se doprinosi ciljevima europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

L.

sa zanimanjem primjećuje da, kao što je pokazala kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19, postoji potreba za višom razinom sinergija između instrumenata kohezijske politike i FSEU-a; prima na znanje da je FSEU osnovan kako bi se njime kratkoročno i srednjoročno reagiralo na prirodne katastrofe, dok je kohezijska politika (EFRR i Kohezijski fond) usmjerena na dugoročnije planiranje u pogledu planiranja i ulaganja za civilnu zaštitu i infrastrukturu za sprečavanje rizika i upravljanje njima te mjere otposnosti, čime se doprinosi ciljevima europskog zelenog plana;

| M. | pozdravlja prijedlog Komisije o proširenju područja primjene FSEU-a kako bi se obuhvatile velike javnozdravstvene krize te kasnije stupanje na snagu Uredbe (EU) 2020/461; |
| --- | --- |

M.

pozdravlja prijedlog Komisije o proširenju područja primjene FSEU-a kako bi se obuhvatile velike javnozdravstvene krize te kasnije stupanje na snagu Uredbe (EU) 2020/461;

| N. | budući da će se prirodne katastrofe vjerojatno intenzivirati i povećati zbog klimatskih promjena; stoga ističe korisnost mehanizma dinamičke raspodjele proračunskih sredstava uspostavljenog 2014., koji je FSEU-u između ostalog omogućio da pruži doprinos u rekordnom iznosu od 1,2 milijarde EUR nakon potresa u Italiji 2016. i 2017.; |
| --- | --- |

N.

budući da će se prirodne katastrofe vjerojatno intenzivirati i povećati zbog klimatskih promjena; stoga ističe korisnost mehanizma dinamičke raspodjele proračunskih sredstava uspostavljenog 2014., koji je FSEU-u između ostalog omogućio da pruži doprinos u rekordnom iznosu od 1,2 milijarde EUR nakon potresa u Italiji 2016. i 2017.;

| O. | budući da bi, kako je utvrđeno u članku 7. Uredbe o FSEU-u, operacije koje se financiraju iz Fonda trebale biti u skladu s odredbama UFEU-a i instrumentima donesenima na temelju njega, s politikama i mjerama EU-a, posebno u području zaštite okoliša, sprečavanja rizika od prirodnih katastrofa i upravljanja njime, prilagodbe klimatskim promjenama, uključujući, prema potrebi, pristupe utemeljene na ekosustavu; |
| --- | --- |

O.

budući da bi, kako je utvrđeno u članku 7. Uredbe o FSEU-u, operacije koje se financiraju iz Fonda trebale biti u skladu s odredbama UFEU-a i instrumentima donesenima na temelju njega, s politikama i mjerama EU-a, posebno u području zaštite okoliša, sprečavanja rizika od prirodnih katastrofa i upravljanja njime, prilagodbe klimatskim promjenama, uključujući, prema potrebi, pristupe utemeljene na ekosustavu;

| P. | budući da je u novom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) predviđena nova proračunska omotnica nazvana „pričuva za solidarnost i pomoć u nuždi” (SEAR), kojom se objedinjuju FSEU i pričuva za pomoć u nuždi (EAR) i koja je namijenjena, s jedne strane, za odgovor na krizne situacije koje su posljedica katastrofa velikih razmjera u državama članicama ili u državama pristupnicama (FSEU), a s druge strane za posebne hitne potrebe u EU-u ili trećim zemljama, posebno u slučaju humanitarnih kriza (EAR); |
| --- | --- |

P.

budući da je u novom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) predviđena nova proračunska omotnica nazvana „pričuva za solidarnost i pomoć u nuždi” (SEAR), kojom se objedinjuju FSEU i pričuva za pomoć u nuždi (EAR) i koja je namijenjena, s jedne strane, za odgovor na krizne situacije koje su posljedica katastrofa velikih razmjera u državama članicama ili u državama pristupnicama (FSEU), a s druge strane za posebne hitne potrebe u EU-u ili trećim zemljama, posebno u slučaju humanitarnih kriza (EAR);

| Q. | budući da je, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a, teška klimatska situacija jedan od trajnih čimbenika koji ozbiljno ometaju razvoj najudaljenijih regija; budući da bi stoga trebalo donijeti posebne mjere kako bi se utvrdili uvjeti za primjenu Ugovorâ, uključujući zajedničke politike; |
| --- | --- |

Q.

budući da je, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a, teška klimatska situacija jedan od trajnih čimbenika koji ozbiljno ometaju razvoj najudaljenijih regija; budući da bi stoga trebalo donijeti posebne mjere kako bi se utvrdili uvjeti za primjenu Ugovorâ, uključujući zajedničke politike;

| R. | budući da posebnu pozornost treba posvetiti najudaljenijim regijama, otocima, planinskim regijama, rijetko naseljenim regijama i svim područjima koja su posebno izložena riziku od prirodnih katastrofa; |
| --- | --- |

R.

budući da posebnu pozornost treba posvetiti najudaljenijim regijama, otocima, planinskim regijama, rijetko naseljenim regijama i svim područjima koja su posebno izložena riziku od prirodnih katastrofa;

| S. | žali zbog toga što se Uredbom o FSEU-u trenutačno ne omogućuje prekogranično podnošenje zahtjeva za potporu, iako su određena područja koja su posebno osjetljiva na prirodne katastrofe, kao što su planinska područja, koja često nadilaze granice; |
| --- | --- |

S.

žali zbog toga što se Uredbom o FSEU-u trenutačno ne omogućuje prekogranično podnošenje zahtjeva za potporu, iako su određena područja koja su posebno osjetljiva na prirodne katastrofe, kao što su planinska područja, koja često nadilaze granice;

1.

izražava zabrinutost da bi zbog klimatskih promjena ekstremne vremenske pojave i prirodne katastrofe mogle postati sve učestalije i intenzivnije; smatra da je ulaganje u sprečavanje i ublažavanje klimatskih promjena u skladu s europskim zelenim planom od iznimne važnosti; naglašava da je potrebno da države članice ulože dodatne napore kako bi uložile u mjere ublažavanja posljedica klimatskih promjena, imajući na umu da su mnoge prirodne katastrofe izravna posljedica ljudskih aktivnosti i da poplave, potresi, šumski požari, suše i druge prirodne katastrofe mogu izmaći kontroli, zbog čega je potrebno donijeti odgovarajuće mjere;

2.

napominje da je FSEU jedan od najkonkretnijih izraza solidarnosti EU-a i da svi građani EU-a očekuju da se ona pokaže kada se dogode katastrofe ili ozbiljne javnozdravstvene krize;

3.

sa zabrinutošću ističe da su se posljednjih godina stanovnici EU-a morali suočiti s brojnim katastrofama koje su uništile ljudske živote, imovinu, okoliš i kulturnu baštinu;

4.

skreće pozornost na činjenicu da su prirodne katastrofe velikih razmjera i regionalne prirodne katastrofe postale redovite i da su među novijim primjerima pandemija bolesti COVID-19, koja ozbiljno utječe na živote svih Europljana i europsko gospodarstvo, šumski požari koji se pojavljuju na cijelom kontinentu, uključujuči neuobičajena mjesta kao što je Arktik, te niz razornih potresa u Europi, posebno u Italiji tijekom 2016. i 2017., koji su odnijeli stotine života i uzrokovali štetu u iznosu od gotovo 22 milijarde EUR, kao i u Hrvatskoj u ožujku i prosincu 2020.; također podsjeća da su oluje, ekstremne padaline i poplave uzrokovale znatnu štetu u mnogim gradovima i dolinama te da su najudaljenije regije poharali sve razorniji uragani, kao što je uragan Irma 2017. na otoku Saint-Martin i uragan Lorenzo 2019. na Azorima, koji su bili posebno destruktivni; u tom kontekstu podsjeća da su krhka područja, kao što su otoci i planinska, slabo naseljena i najudaljenija područja, često najviše pogođena posljedicama klimatskih promjena;

5.

podsjeća da je ključno da se pomoć i sredstva pogođenim regijama šalju što prije, što jednostavnije i što fleksibilnije te ističe da su za uspostavu sveobuhvatnog paketa za odgovor i otpornost ključne sinergije između FSEU-a i Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, komponente EFRR-a za prilagodbu klimatskim promjenama i programa teritorijalne suradnje; poziva Komisiju da nastavi rad na smjernicama za pojednostavljenu primjenu FSEU-a kako bi se olakšalo djelovanje nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti; ustraje u tome da bi se sinergije izmešu FSEU-a i navedenih instrumenata financiranja EU-a, između ostalog, trebale koristiti fleksibilno i u najvećoj mogućoj mjeri; podsjeća da bi se u izvješću o provedbi svake zemlje korisnice trebale detaljno opisati preventivne mjere, uključujući uporabu strukturnih fondova EU-a, koje su poduzete ili predložene kako bi se ograničila buduća šteta i izbjeglo, u mjeri u kojoj je to moguće, ponavljanje sličnih prirodnih katastrofa;

6.

podsjeća da je prema podacima Ureda Ujedinjenih naroda za smanjenje rizika od katastrofa (UNDRR) tijekom posljednjih dvadeset godina (2000. – 2019.) zabilježeno 7 348 prirodnih katastrofa velikih razmjera koje su odnijele 1,23 milijuna života, pogodile 4,2 milijarde ljudi i prouzročile globalne gospodarske gubitke u iznosu od 2,97 bilijuna USD;

7.

ističe da su, prema podacima Europske agencije za okoliš (EEA), u razdoblju od 1980. do 2019. ekstremni klimatski uvjeti prouzročili gospodarske gubitke u državama članicama EGP-a u ukupnom iznosu od 446 milijardi EUR;

8.

smatra da prirodne katastrofe velikih razmjera i regionalne prirodne katastrofe te velike javnozdravstvene krize imaju dublje gospodarske i socijalne učinke na najmanje razvijena i najosjetljivija područja, kao što su otoci, planinska područja i slabo naseljena područja pa bi u tim područjima u okviru FSEU-a trebalo poduzeti adekvatnije mjere;

Upravljanje katastrofama, procjena štete i pojednostavnjenje postupaka

Upravljanje katastrofama, procjena štete i pojednostavnjenje postupaka

| 9. | primjećuje različite vrste rizika od katastrofa s kojima se EU suočava i ističe da ozbiljnost nekih prirodnih katastrofa nije uvjetovana isključivo klimatskim promjenama, već u nekim slučajevima na nju utječu čimbenici koje je prouzročio čovjek, uključujući neoprezno prostorno planiranje; smatra da je ključno ulagati u sprečavanje rizika od katastrofa i upravljanje njima u EU-u izgradnjom infrastrukture za prevenciju; u tom pogledu preporučuje da države članice zajedno s Komisijom izrade planove za sprečavanje katastrofa i upravljanje njima, koji će omogućiti preciznu i brzu procjenu štete; ističe da je FSEU zamišljen kao instrument koji je jednostavan za uporabu koji EU može staviti na raspolaganje lokalnim tijelima; |
| --- | --- |

9.

primjećuje različite vrste rizika od katastrofa s kojima se EU suočava i ističe da ozbiljnost nekih prirodnih katastrofa nije uvjetovana isključivo klimatskim promjenama, već u nekim slučajevima na nju utječu čimbenici koje je prouzročio čovjek, uključujući neoprezno prostorno planiranje; smatra da je ključno ulagati u sprečavanje rizika od katastrofa i upravljanje njima u EU-u izgradnjom infrastrukture za prevenciju; u tom pogledu preporučuje da države članice zajedno s Komisijom izrade planove za sprečavanje katastrofa i upravljanje njima, koji će omogućiti preciznu i brzu procjenu štete; ističe da je FSEU zamišljen kao instrument koji je jednostavan za uporabu koji EU može staviti na raspolaganje lokalnim tijelima;

| 10. | poziva Komisiju da u kontekstu buduće reforme FSEU-a nastavi s radom na pojednostavnjenju i ubrzanju postupka podnošenja zahtjeva za države članice, na primjer obraćanjem posebne pozornosti na pojednostavnjenje zahtjeva za aktivaciju FSEU-a u nekoliko regija u kontekstu prekograničnih katastrofa kako bi se osigurao brži odgovor na jačanje prirodnih katastrofa velikih razmjera i regionalnih prirodnih katastrofa te javnozdravstvenih kriza; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da u kontekstu buduće reforme FSEU-a nastavi s radom na pojednostavnjenju i ubrzanju postupka podnošenja zahtjeva za države članice, na primjer obraćanjem posebne pozornosti na pojednostavnjenje zahtjeva za aktivaciju FSEU-a u nekoliko regija u kontekstu prekograničnih katastrofa kako bi se osigurao brži odgovor na jačanje prirodnih katastrofa velikih razmjera i regionalnih prirodnih katastrofa te javnozdravstvenih kriza;

| 11. | smatra da zbog klimatskih promjena i intenziviranja prirodnih katastrofa teritoriji i regije postaju sve osjetljiviji; stoga poziva Komisiju da razmisli o reviziji FSEU-a kako bi se bolje uzele u obzir katastrofe na regionalnoj razini; nadalje, ističe ulogu programa EFRR-a, u sinergiji s programima ruralnog razvoja, u sprečavanju i ublažavanju rizika kao što su tektonski i hidrogeološki rizici; nadalje, potvrđuje da su u okviru revizije provedene 2014. u područje primjene Uredbe o FSEU-u uključene suše, ali napominje da one predstavljaju opetovanu značajku klimatske situacije u EU-u i da je teško procijeniti njihov gospodarski učinak; poziva Komisiju da procijeni konkretne učinke suša i da se na odgovarajući način s njima pozabavi u kontekstu buduće reforme FSEU-a; |
| --- | --- |

11.

smatra da zbog klimatskih promjena i intenziviranja prirodnih katastrofa teritoriji i regije postaju sve osjetljiviji; stoga poziva Komisiju da razmisli o reviziji FSEU-a kako bi se bolje uzele u obzir katastrofe na regionalnoj razini; nadalje, ističe ulogu programa EFRR-a, u sinergiji s programima ruralnog razvoja, u sprečavanju i ublažavanju rizika kao što su tektonski i hidrogeološki rizici; nadalje, potvrđuje da su u okviru revizije provedene 2014. u područje primjene Uredbe o FSEU-u uključene suše, ali napominje da one predstavljaju opetovanu značajku klimatske situacije u EU-u i da je teško procijeniti njihov gospodarski učinak; poziva Komisiju da procijeni konkretne učinke suša i da se na odgovarajući način s njima pozabavi u kontekstu buduće reforme FSEU-a;

| 12. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju istraživanja i obrazovanje kako bi se uspostavio sustav za osiguranje bolje pripremljenosti za sprečavanje katastrofa i upravljanje njima te kako bi se utjecaj takvih katastrofa sveo na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i države članice da ojačaju istraživanja i obrazovanje kako bi se uspostavio sustav za osiguranje bolje pripremljenosti za sprečavanje katastrofa i upravljanje njima te kako bi se utjecaj takvih katastrofa sveo na najmanju moguću mjeru;

| 13. | poziva na bolju koordinaciju i suradnju među istraživačkim i razvojnim institucijama država članica, posebno onih koje se suočavaju sa sličnim rizicima; poziva na uspostavu poboljšanih sustava za rano upozoravanje u državama članicama te stvaranje i jačanje veza među raznim sustavima za rano upozoravanje; |
| --- | --- |

13.

poziva na bolju koordinaciju i suradnju među istraživačkim i razvojnim institucijama država članica, posebno onih koje se suočavaju sa sličnim rizicima; poziva na uspostavu poboljšanih sustava za rano upozoravanje u državama članicama te stvaranje i jačanje veza među raznim sustavima za rano upozoravanje;

| 14. | predlaže da države članice u svojim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost utvrde ulaganja, projekte i alate u cilju sprečavanja i ograničavanja štete od prirodnih i zdravstvenih katastrofa; |
| --- | --- |

14.

predlaže da države članice u svojim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost utvrde ulaganja, projekte i alate u cilju sprečavanja i ograničavanja štete od prirodnih i zdravstvenih katastrofa;

| 15. | traži od Komisije da se pobrine za širenje dobrih praksi u vezi sa upravljanjem i primjenu struktura institucijske koordinacije u slučaju katastrofa; |
| --- | --- |

15.

traži od Komisije da se pobrine za širenje dobrih praksi u vezi sa upravljanjem i primjenu struktura institucijske koordinacije u slučaju katastrofa;

| 16. | podsjeća na poteškoće na koje nailaze zemlje korisnice kad je riječ o utvrđivanju točnog iznosa štete u vrlo kratkom roku i predlaže da Komisija pripremi smjernice u pogledu pojednostavljenih metoda za određivanje iznosa doprinosa iz FSEU-a, među ostalim kako bi se mogućnost pogrešaka i daljnja kašnjenja sveli na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

16.

podsjeća na poteškoće na koje nailaze zemlje korisnice kad je riječ o utvrđivanju točnog iznosa štete u vrlo kratkom roku i predlaže da Komisija pripremi smjernice u pogledu pojednostavljenih metoda za određivanje iznosa doprinosa iz FSEU-a, među ostalim kako bi se mogućnost pogrešaka i daljnja kašnjenja sveli na najmanju moguću mjeru;

| 17. | ističe činjenicu da korištenje sredstava FSEU-a potiče proces učenja među nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, što ih navodi na to da procijene svoje šire politike upravljanja rizikom od katastrofa; naglašava da je potrebno smanjiti birokratsko opterećenje i povećati izgradnju kapaciteta pružanjem tehničke i administrativne potpore zemljama korisnicama kako bi im se pomoglo da razviju strategije upravljanja i dugoročne strategije usmjerene na smanjenje utjecaja prirodnih katastrofa velikih razmjera i regionalnih prirodnih katastrofa te velikih javnozdravstvenih kriza; poziva države članice da unaprijede svoja sredstva komunikacije s lokalnim i regionalnim tijelima tijekom faze evaluacije, pripreme prijava i faze provedbe projekata kako bi se skratilo vrijeme potrebno za administrativne postupke; |
| --- | --- |

17.

ističe činjenicu da korištenje sredstava FSEU-a potiče proces učenja među nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, što ih navodi na to da procijene svoje šire politike upravljanja rizikom od katastrofa; naglašava da je potrebno smanjiti birokratsko opterećenje i povećati izgradnju kapaciteta pružanjem tehničke i administrativne potpore zemljama korisnicama kako bi im se pomoglo da razviju strategije upravljanja i dugoročne strategije usmjerene na smanjenje utjecaja prirodnih katastrofa velikih razmjera i regionalnih prirodnih katastrofa te velikih javnozdravstvenih kriza; poziva države članice da unaprijede svoja sredstva komunikacije s lokalnim i regionalnim tijelima tijekom faze evaluacije, pripreme prijava i faze provedbe projekata kako bi se skratilo vrijeme potrebno za administrativne postupke;

| 18. | poziva Komisiju da FSEU, u okviru njegove buduće revizije, što više usmjeri na regije kojima prijeti najveći rizik od prirodnih katastrofa velikih razmjera ili regionalnih prirodnih katastrofa ili velikih javnozdravstvenih kriza, posebno na najudaljenije regije, otoke, planinske regije, regije s visokom seizmičkom ili vulkanskom aktivnosti ili buduće javnozdravstvene krize; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da FSEU, u okviru njegove buduće revizije, što više usmjeri na regije kojima prijeti najveći rizik od prirodnih katastrofa velikih razmjera ili regionalnih prirodnih katastrofa ili velikih javnozdravstvenih kriza, posebno na najudaljenije regije, otoke, planinske regije, regije s visokom seizmičkom ili vulkanskom aktivnosti ili buduće javnozdravstvene krize;

| 19. | smatra da se moraju uzeti u obzir uragani koji su u prošlosti pogodili prekomorske zemlje i teritorije; smatra da bi se pričuva za pomoći u nuždi i drugi instrumenti vanjske pomoći trebali u potpunosti iskoristiti za ublažavanje nastale štete; nadalje, uvjeren je da je potrebno dodijeliti odgovarajuća financijska sredstva tim instrumentima vanjske pomoći kako bi se pomoglo prekomorskim zemljama i teritorijima; |
| --- | --- |

19.

smatra da se moraju uzeti u obzir uragani koji su u prošlosti pogodili prekomorske zemlje i teritorije; smatra da bi se pričuva za pomoći u nuždi i drugi instrumenti vanjske pomoći trebali u potpunosti iskoristiti za ublažavanje nastale štete; nadalje, uvjeren je da je potrebno dodijeliti odgovarajuća financijska sredstva tim instrumentima vanjske pomoći kako bi se pomoglo prekomorskim zemljama i teritorijima;

Sredstva za financiranje i brza dodjela odobrenih sredstava

Sredstva za financiranje i brza dodjela odobrenih sredstava

| 20. | podsjeća da je Komisija u svojem revidiranom prijedlogu od 27. svibnja 2020. o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. predvidjela maksimalni godišnji proračun za FSEU u iznosu od 1 milijarde EUR (u cijenama iz 2018.), no primjećuje da je, u skladu sa sporazumom o novom VFO-u, FSEU objedinjen s pričuvom za pomoć u nuždi u novu omotnicu „pričuva za solidarnost i pomoć u nuždi” s ukupnim godišnjim proračunskim sredstvima u iznosu od 1,2 milijarde EUR; |
| --- | --- |

20.

podsjeća da je Komisija u svojem revidiranom prijedlogu od 27. svibnja 2020. o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. predvidjela maksimalni godišnji proračun za FSEU u iznosu od 1 milijarde EUR (u cijenama iz 2018.), no primjećuje da je, u skladu sa sporazumom o novom VFO-u, FSEU objedinjen s pričuvom za pomoć u nuždi u novu omotnicu „pričuva za solidarnost i pomoć u nuždi” s ukupnim godišnjim proračunskim sredstvima u iznosu od 1,2 milijarde EUR;

| 21. | smatra da bi uspostava pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi mogla imati prednost u obliku povećanja fleksibilnosti; no napominje da je u skladu s trenutačnim modelom iznos sredstava FSEU-a neizvjestan jer ovisi o iznosima dodijeljenima za pričuvu za pomoć u nuždi; smatra da je nužno pomno pratiti upravljanje pričuvom za solidarnost i pomoć u nuždi kako bi se utvrdilo odgovaraju li iznos i ključ raspodjele sredstava predviđenih tim novim financijskim instrumentom potrebama FSEU-a, s obzirom na proširenje njegova područja primjene te na razmjere i sve veću učestalost kriznih situacija koje su posljedica posebno prirodnih katastrofa velikih razmjera i regionalnih prirodnih katastrofa te velikih javnozdravstvenih kriza; |
| --- | --- |

21.

smatra da bi uspostava pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi mogla imati prednost u obliku povećanja fleksibilnosti; no napominje da je u skladu s trenutačnim modelom iznos sredstava FSEU-a neizvjestan jer ovisi o iznosima dodijeljenima za pričuvu za pomoć u nuždi; smatra da je nužno pomno pratiti upravljanje pričuvom za solidarnost i pomoć u nuždi kako bi se utvrdilo odgovaraju li iznos i ključ raspodjele sredstava predviđenih tim novim financijskim instrumentom potrebama FSEU-a, s obzirom na proširenje njegova područja primjene te na razmjere i sve veću učestalost kriznih situacija koje su posljedica posebno prirodnih katastrofa velikih razmjera i regionalnih prirodnih katastrofa te velikih javnozdravstvenih kriza;

| 22. | pozdravlja činjenicu da je revizijom FSEU-a iz ožujka 2020. vrijednost predujmova povećana s 10 % na 25 % planiranog financijskog doprinosa, a gornja granica s 30 milijuna EUR na 100 milijuna EUR; u tom kontekstu ističe važnost predujmova za povećanje učinkovitosti programa pomoći, posebno u regijama i lokalnim zajednicama s ograničenim alternativnim izvorima financiranja; traži od Komisije da razmotri dodatne načine za promicanje te mogućnosti i poziva na ulaganje većih operativnih napora kako bi se smanjilo prosječno vrijeme za isplatu predujmova, osiguravajući pritom zaštitu proračuna EU-a; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja činjenicu da je revizijom FSEU-a iz ožujka 2020. vrijednost predujmova povećana s 10 % na 25 % planiranog financijskog doprinosa, a gornja granica s 30 milijuna EUR na 100 milijuna EUR; u tom kontekstu ističe važnost predujmova za povećanje učinkovitosti programa pomoći, posebno u regijama i lokalnim zajednicama s ograničenim alternativnim izvorima financiranja; traži od Komisije da razmotri dodatne načine za promicanje te mogućnosti i poziva na ulaganje većih operativnih napora kako bi se smanjilo prosječno vrijeme za isplatu predujmova, osiguravajući pritom zaštitu proračuna EU-a;

| 23. | napominje da su većina velikih zgrada smještenih u najudaljenijim regijama (kao što su luke, zračne luke i bolnice) javne zgrade i da su, unatoč tome što su ključne za funkcioniranje tih malih područja, veoma izložene prirodnim katastrofama; stoga smatra da bi financijska potpora iz FSEU-a za najudaljenije regije trebala biti veća od 2,5 % iznosa dobivenog za saniranje prošlih katastrofa kako bi im se omogućilo da se brzo vrate i poboljšaju svoj status quo ante; |
| --- | --- |

23.

napominje da su većina velikih zgrada smještenih u najudaljenijim regijama (kao što su luke, zračne luke i bolnice) javne zgrade i da su, unatoč tome što su ključne za funkcioniranje tih malih područja, veoma izložene prirodnim katastrofama; stoga smatra da bi financijska potpora iz FSEU-a za najudaljenije regije trebala biti veća od 2,5 % iznosa dobivenog za saniranje prošlih katastrofa kako bi im se omogućilo da se brzo vrate i poboljšaju svoj status quo ante;

| 24. | konstatira da je za isplatu predujmova u prosjeku potrebno pet mjeseci i traži od Komisije da razmotri reaktivnija rješenja; |
| --- | --- |

24.

konstatira da je za isplatu predujmova u prosjeku potrebno pet mjeseci i traži od Komisije da razmotri reaktivnija rješenja;

| 25. | također konstatira da je za isplatu cjelokupnog iznosa bespovratnih sredstava iz FSEU-a korisniku u prosjeku potrebna jedna godina; poziva Komisiju da u kontekstu buduće reforme istraži načine za pojednostavljenje i maksimalnu fleksibilnost u dodjeli sredstava iz Fonda kako bi se osigurala brzo djelovanje i hitna pomoć za regije i/ili zemlje pogođene katastrofom; |
| --- | --- |

25.

također konstatira da je za isplatu cjelokupnog iznosa bespovratnih sredstava iz FSEU-a korisniku u prosjeku potrebna jedna godina; poziva Komisiju da u kontekstu buduće reforme istraži načine za pojednostavljenje i maksimalnu fleksibilnost u dodjeli sredstava iz Fonda kako bi se osigurala brzo djelovanje i hitna pomoć za regije i/ili zemlje pogođene katastrofom;

| 26. | uzimajući u obzir prethodno navedeno i proširenje područja primjene Fonda, smatra da bi procjena proračuna EUSF-a mogla biti potrebna u budućnosti te da bi nakon nje, po potrebi, mogla uslijediti odgovarajuća prilagodba financiranja kako bi se osiguralo što je potrebno za istinski instrument solidarnosti EU-a i kako bi se zajamčilo da postoji dovoljno velik proračun za istinsko suočavanje s prirodnim katastrofama velikih razmjera i regionalnim prirodnim katastrofama te velikim javnozdravstvenim krizama, ne samo radi otklanjanja štete nego i radi izgradnje otpornosti na klimatske promjene; |
| --- | --- |

26.

uzimajući u obzir prethodno navedeno i proširenje područja primjene Fonda, smatra da bi procjena proračuna EUSF-a mogla biti potrebna u budućnosti te da bi nakon nje, po potrebi, mogla uslijediti odgovarajuća prilagodba financiranja kako bi se osiguralo što je potrebno za istinski instrument solidarnosti EU-a i kako bi se zajamčilo da postoji dovoljno velik proračun za istinsko suočavanje s prirodnim katastrofama velikih razmjera i regionalnim prirodnim katastrofama te velikim javnozdravstvenim krizama, ne samo radi otklanjanja štete nego i radi izgradnje otpornosti na klimatske promjene;

| 27. | naglašava da bi dodjela, upravljanje i provedba bespovratnih sredstava iz FSEU-a trebala biti što je moguće transparentnija te da se ta sredstva trebaju koristiti u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja; |
| --- | --- |

27.

naglašava da bi dodjela, upravljanje i provedba bespovratnih sredstava iz FSEU-a trebala biti što je moguće transparentnija te da se ta sredstva trebaju koristiti u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja;

Sprečavanje rizika i kvaliteta obnove

Sprečavanje rizika i kvaliteta obnove

| 28. | traži da se u okviru kriterija za određivanje projekata „prihvatljivih” za financiranje iz Fonda u većoj mjeri uzmu u obzir najnovija načela u području sprečavanja rizika te traži da se u okviru buduće revizije Uredbe o FSEU-a u njezin članak 3. uvede načelo „obnovom izgradimo bolje nego prije” kako bi se doprinijelo poboljšanju kvalitete infrastrukture tih regija tijekom obnove i kako bi ih se bolje pripremilo da izbjegnu buduće katastrofe izgradnjom infrastrukture za prevenciju; |
| --- | --- |

28.

traži da se u okviru kriterija za određivanje projekata „prihvatljivih” za financiranje iz Fonda u većoj mjeri uzmu u obzir najnovija načela u području sprečavanja rizika te traži da se u okviru buduće revizije Uredbe o FSEU-a u njezin članak 3. uvede načelo „obnovom izgradimo bolje nego prije” kako bi se doprinijelo poboljšanju kvalitete infrastrukture tih regija tijekom obnove i kako bi ih se bolje pripremilo da izbjegnu buduće katastrofe izgradnjom infrastrukture za prevenciju;

| 29. | smatra da bi se instrumenti poput „okvirnih zajmova”, koje provodi Europska investicijska banka, mogle iskoristiti i za financiranje obnove otpornije, sigurnije i ekološki prihvatljivije infrastrukture; |
| --- | --- |

29.

smatra da bi se instrumenti poput „okvirnih zajmova”, koje provodi Europska investicijska banka, mogle iskoristiti i za financiranje obnove otpornije, sigurnije i ekološki prihvatljivije infrastrukture;

| 30. | poziva Komisiju da ojača i pojednostavi sinergije između FSEU-a i fondova kohezijske politike, kao i sinergije s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu, u cilju učinkovitog i strukturiranog upravljanja rizikom za projekte obnove u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, ne samo izgradnjom održive te energetski i resursno učinkovite infrastrukture, već i uvođenjem preventivnih mjera; osim toga, poziva Komisiju da pokaže fleksibilnost u vezi s programiranjem i izmjenama nacionalnih ili regionalnih programa kada je riječ o suočavanju s prirodnim katastrofama velikih razmjera i regionalnim prirodnim katastrofama te velikim javnozdravstvenim krizama; u tom pogledu ponavlja da bi se financijska pomoć iz FSEU-a trebala usmjeriti na veću otpornost i održivost ulaganja u pogođenim područjima; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da ojača i pojednostavi sinergije između FSEU-a i fondova kohezijske politike, kao i sinergije s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu, u cilju učinkovitog i strukturiranog upravljanja rizikom za projekte obnove u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, ne samo izgradnjom održive te energetski i resursno učinkovite infrastrukture, već i uvođenjem preventivnih mjera; osim toga, poziva Komisiju da pokaže fleksibilnost u vezi s programiranjem i izmjenama nacionalnih ili regionalnih programa kada je riječ o suočavanju s prirodnim katastrofama velikih razmjera i regionalnim prirodnim katastrofama te velikim javnozdravstvenim krizama; u tom pogledu ponavlja da bi se financijska pomoć iz FSEU-a trebala usmjeriti na veću otpornost i održivost ulaganja u pogođenim područjima;

Zdravstvene krize

Zdravstvene krize

| 31. | pozdravlja činjenicu da se, nakon revizije Uredbe o FSEU-u koju je Komisija predložila 13. ožujka 2020., operacije prihvatljive u okviru Fonda sada proširuju na hitne situacije velikih razmjera u području javnog zdravlja i obuhvaćaju ne samo medicinsku pomoć nego i mjere za sprečavanje, praćenje ili kontrolu širenja bolesti; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja činjenicu da se, nakon revizije Uredbe o FSEU-u koju je Komisija predložila 13. ožujka 2020., operacije prihvatljive u okviru Fonda sada proširuju na hitne situacije velikih razmjera u području javnog zdravlja i obuhvaćaju ne samo medicinsku pomoć nego i mjere za sprečavanje, praćenje ili kontrolu širenja bolesti;

| 32. | ističe da proširenje područja primjene Fonda u cilju suzbijanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 pokazuje da FSEU može biti fleksibilniji, i u pogledu područja primjene i u pogledu prihvatljivosti, te se iz njega može pružiti pomoć ne samo tijekom prirodnih katastrofa velikih razmjera, nego i brza pomoć tijekom drugih oblika katastrofa velikih razmjera, kao što su pandemije; |
| --- | --- |

32.

ističe da proširenje područja primjene Fonda u cilju suzbijanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 pokazuje da FSEU može biti fleksibilniji, i u pogledu područja primjene i u pogledu prihvatljivosti, te se iz njega može pružiti pomoć ne samo tijekom prirodnih katastrofa velikih razmjera, nego i brza pomoć tijekom drugih oblika katastrofa velikih razmjera, kao što su pandemije;

| 33. | smatra da to proširenje područja primjene FSEU-a zahtijeva povećanje njegova proračuna; |
| --- | --- |

33.

smatra da to proširenje područja primjene FSEU-a zahtijeva povećanje njegova proračuna;

| 34. | predlaže da Komisija i države članice ojačaju svoju suradnju s relevantnim službama Svjetske zdravstvene organizacije nadležnima za pripravnost na krizne situacije kako bi razvile planove za brzi odgovor na zdravstvene krize; |
| --- | --- |

34.

predlaže da Komisija i države članice ojačaju svoju suradnju s relevantnim službama Svjetske zdravstvene organizacije nadležnima za pripravnost na krizne situacije kako bi razvile planove za brzi odgovor na zdravstvene krize;

Vidljivost financijske pomoći iz Fonda

Vidljivost financijske pomoći iz Fonda

| 35. | ponavlja da je važno da se javnost informira o vidljivim koristima koje proizlaze iz EUSF-a kako bi se dodatno povećalo povjerenje građana u instrumente i programe EU-a; poziva Komisiju i države članice da preciznim i ciljanim komunikacijskim aktivnostima poboljšaju vidljivost pomoći iz Fonda, uz istodobno postavljanje brzine odgovora i pružanja pomoći kao prioriteta, osobito kako bi se istaknula dodana vrijednost EU-a u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera i regionalnih prirodnih katastrofa te velikih javnozdravstvenih kriza, što je konkretni izraz solidarnosti EU-a i sposobnosti Unije da ostvari istinsku uzajamnu pomoć izdvajanjem znatnih proračunskih sredstava; također traži od Komisije da u okviru buduće revizije Uredbe obveže zemlje korisnice da informiraju svoje građane o financijskoj potpori EU-a za provedene operacije; |
| --- | --- |

35.

ponavlja da je važno da se javnost informira o vidljivim koristima koje proizlaze iz EUSF-a kako bi se dodatno povećalo povjerenje građana u instrumente i programe EU-a; poziva Komisiju i države članice da preciznim i ciljanim komunikacijskim aktivnostima poboljšaju vidljivost pomoći iz Fonda, uz istodobno postavljanje brzine odgovora i pružanja pomoći kao prioriteta, osobito kako bi se istaknula dodana vrijednost EU-a u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera i regionalnih prirodnih katastrofa te velikih javnozdravstvenih kriza, što je konkretni izraz solidarnosti EU-a i sposobnosti Unije da ostvari istinsku uzajamnu pomoć izdvajanjem znatnih proračunskih sredstava; također traži od Komisije da u okviru buduće revizije Uredbe obveže zemlje korisnice da informiraju svoje građane o financijskoj potpori EU-a za provedene operacije;

o

o o

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i državama članicama. |
| --- | --- |

36.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i državama članicama.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

1

(2)  SL C 440, 30.12.2015., str. 13.

2

(3)  SL C 224, 27.6.2018., str. 140.

3

(4)  SL L 99, 31.3.2020., str. 9.

4

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/news/hr/press-room/20201113IPR91602/istrazivanje-gradani-zele-vece-ovlasti-i-proracun-eu-a-za-suzbijanje-pandemije

6

(7)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/stories/s/An-overview-of-the-EU-Solidarity-Fund-2002-2019/qpif-qzyn

7

(8)  Uredba (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (SL L 189, 27.6.2014., str. 143.).

8

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/9

---

P9_TA(2021)0227

Osiguravanje ispunjavanja ciljeva u pogledu obveze iskrcavanja iz članka 15. zajedničke ribarstvene politike

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o osiguravanju ispunjavanja ciljeva u pogledu obveze iskrcavanja iz članka 15. zajedničke ribarstvene politike (2019/2177(INI))

(2022/C 15/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. lipnja 2019. o trenutačnom stanju u području zajedničke ribarstvene politike i savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2020. (COM(2019)0274), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. lipnja 2019. o trenutačnom stanju u području zajedničke ribarstvene politike i savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2020. (COM(2019)0274),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. lipnja 2020. naslovljenu „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. lipnja 2020. naslovljenu „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020)0248),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera (2),

| — | uzimajući u obzir izvješća Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA) u kojima se ocjenjuje usklađenost s obvezom iskrcavanja za Sjeverno more (od 2016. do 2017.), sjeverozapadne vode (od 2016. do 2017.) i skušu u Sjevernome moru i sjeverozapadnim vodama (od 2015. do 2017.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA) u kojima se ocjenjuje usklađenost s obvezom iskrcavanja za Sjeverno more (od 2016. do 2017.), sjeverozapadne vode (od 2016. do 2017.) i skušu u Sjevernome moru i sjeverozapadnim vodama (od 2015. do 2017.),

| — | uzimajući u obzir izvješća sa sjednice Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 i 17-01) i njegova izvješća „Procjena godišnjih izvješća država članica o obvezi iskrcavanja (za 2019.)” (Adhoc-20-02), „Praćenje provedbe zajedničke ribarstvene politike” (Adhoc-20-01) i „Procjena zajedničkih preporuka o obvezi iskrcavanja i uredbi o tehničkim mjerama” (STECF-20-04), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća sa sjednice Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 i 17-01) i njegova izvješća „Procjena godišnjih izvješća država članica o obvezi iskrcavanja (za 2019.)” (Adhoc-20-02), „Praćenje provedbe zajedničke ribarstvene politike” (Adhoc-20-01) i „Procjena zajedničkih preporuka o obvezi iskrcavanja i uredbi o tehničkim mjerama” (STECF-20-04),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2017/159 od 19. prosinca 2016. o provedbi Sporazuma o provedbi Konvencije o radu u ribolovu iz 2007. Međunarodne organizacije rada (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2017/159 od 19. prosinca 2016. o provedbi Sporazuma o provedbi Konvencije o radu u ribolovu iz 2007. Međunarodne organizacije rada (3),

| — | uzimajući u obzir članak pod naslovom „The unintended impact of the European discard ban” („Neželjeni učinak europske zabrane odbacivanja ulova”), objavljen u časopisu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora „Journal of Marine Science” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak pod naslovom „The unintended impact of the European discard ban” („Neželjeni učinak europske zabrane odbacivanja ulova”), objavljen u časopisu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora „Journal of Marine Science” (4),

| — | uzimajući u obzir studiju „Implementation of the EU fisheries control system by Member States (2014-19)” („Provedba sustava kontrole ribarstva EU-a u državama članicama (2014. – 2019.)”) koju je zatražio Odbor za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju „Implementation of the EU fisheries control system by Member States (2014-19)” („Provedba sustava kontrole ribarstva EU-a u državama članicama (2014. – 2019.)”) koju je zatražio Odbor za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir studije koje je zatražio Odbor za ribarstvo o obvezi iskrcavanja i vrstama koje ograničavaju ribolov više vrsta i mješoviti ribolov u Sjevernome moru (5), sjeverozapadnim vodama (6) i jugozapadnim vodama (7), te studije o zabrani odbacivanja ulova, obvezi iskrcavanja i najvišem održivom prinosu u zapadnom Sredozemnome moru (8) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije koje je zatražio Odbor za ribarstvo o obvezi iskrcavanja i vrstama koje ograničavaju ribolov više vrsta i mješoviti ribolov u Sjevernome moru (5), sjeverozapadnim vodama (6) i jugozapadnim vodama (7), te studije o zabrani odbacivanja ulova, obvezi iskrcavanja i najvišem održivom prinosu u zapadnom Sredozemnome moru (8) (9),

| — | uzimajući u obzir knjigu „The European Landing Obligation – Reducing discards in complex, multi-species and multi-jurisdictional fisheries” („Europska obveza iskrcavanja – smanjenje odbačenog ulova u složenom ribarstvu, ribarstvu više vrsta i ribarstvu u više područja nadležnosti”) (10) objavljenu 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir knjigu „The European Landing Obligation – Reducing discards in complex, multi-species and multi-jurisdictional fisheries” („Europska obveza iskrcavanja – smanjenje odbačenog ulova u složenom ribarstvu, ribarstvu više vrsta i ribarstvu u više područja nadležnosti”) (10) objavljenu 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće „A third assessment of global marine fisheries discards” („Treća procjena odbačenog ulova u globalnom morskom ribarstvu”) koje je 2019. objavila Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće „A third assessment of global marine fisheries discards” („Treća procjena odbačenog ulova u globalnom morskom ribarstvu”) koje je 2019. objavila Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0147/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0147/2021),

| A. | budući da se ciljem 14.4. unutar 14. cilja održivog razvoja Programa Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. potiče međunarodnu zajednicu da djelotvorno regulira izlov, okonča prelov, nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov i štetne ribolovne prakse te da provede znanstveno utemeljene planove upravljanja do 2020. radi obnove ribljih stokova u najkraćem roku, najmanje do razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos određen njihovim biološkim značajkama; |
| --- | --- |

A.

budući da se ciljem 14.4. unutar 14. cilja održivog razvoja Programa Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. potiče međunarodnu zajednicu da djelotvorno regulira izlov, okonča prelov, nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov i štetne ribolovne prakse te da provede znanstveno utemeljene planove upravljanja do 2020. radi obnove ribljih stokova u najkraćem roku, najmanje do razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos određen njihovim biološkim značajkama;

| B. | budući da procijenjena godišnja količina odbačenog ulova u globalnom morskom ribolovu iznosi 9,1 milijuna tona, što predstavlja 10,8 % godišnjeg prosječnog ulova u razdoblju od 2010. do 2014.; budući da su najniže stope odbačenog ulova zabilježene u ribolovu tune i ostalih pelagijskih vrsta, a najviše u ribolovu rakova; budući da je najveća količina odbačenog ulova proizvedena u ribolovu pridnenih riba, a najmanja u ribolovu mekušaca (ne uključujući glavonošce); budući da je godišnja količina odbačenog ulova 1989. godine dosegnula vrhunac od približno 18,8 milijuna tona te je do 2014. postupno smanjena na manje od 10 milijuna tona (11); |
| --- | --- |

B.

budući da procijenjena godišnja količina odbačenog ulova u globalnom morskom ribolovu iznosi 9,1 milijuna tona, što predstavlja 10,8 % godišnjeg prosječnog ulova u razdoblju od 2010. do 2014.; budući da su najniže stope odbačenog ulova zabilježene u ribolovu tune i ostalih pelagijskih vrsta, a najviše u ribolovu rakova; budući da je najveća količina odbačenog ulova proizvedena u ribolovu pridnenih riba, a najmanja u ribolovu mekušaca (ne uključujući glavonošce); budući da je godišnja količina odbačenog ulova 1989. godine dosegnula vrhunac od približno 18,8 milijuna tona te je do 2014. postupno smanjena na manje od 10 milijuna tona (11);

| C. | budući da je odbacivanje uobičajena ribarska praksa vraćanja neželjenog mrtvog ili živog ulova u more zbog oštećene ribe, nedoraslosti primjerka (ograničenja u pogledu najmanje veličine), razloga utrživosti, nedostatka kvota ili pravila o sastavu ulova; budući da prije uvođenja obveze iskrcavanja nije bilo dopušteno na plovilu držati nedorasle ribe niti ih iskrcati; |
| --- | --- |

C.

budući da je odbacivanje uobičajena ribarska praksa vraćanja neželjenog mrtvog ili živog ulova u more zbog oštećene ribe, nedoraslosti primjerka (ograničenja u pogledu najmanje veličine), razloga utrživosti, nedostatka kvota ili pravila o sastavu ulova; budući da prije uvođenja obveze iskrcavanja nije bilo dopušteno na plovilu držati nedorasle ribe niti ih iskrcati;

| D. | budući da se neželjenim i odbačenim ulovima u znatnoj mjeri nerazumno troše prirodni resursi za ljudsku prehranu te da se njima može negativno utjecati i često negativno utječe na održivost iskorištavanja ribljih stokova i morskih ekosustava i financijsku održivost ribarstva; budući da je određena razina neželjenog usputnog ulova i odbacivanja ulova neizbježna, posebno u mješovitom ribolovu; |
| --- | --- |

D.

budući da se neželjenim i odbačenim ulovima u znatnoj mjeri nerazumno troše prirodni resursi za ljudsku prehranu te da se njima može negativno utjecati i često negativno utječe na održivost iskorištavanja ribljih stokova i morskih ekosustava i financijsku održivost ribarstva; budući da je određena razina neželjenog usputnog ulova i odbacivanja ulova neizbježna, posebno u mješovitom ribolovu;

| E. | budući da povijesno visoke razine odbačenog ulova u određenim ribolovnim sektorima EU-a predstavljaju ozbiljan problem za dugoročnu održivost ribarstva EU-a, što dovodi u pitanje vjerodostojnost ribarstvene politike Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da povijesno visoke razine odbačenog ulova u određenim ribolovnim sektorima EU-a predstavljaju ozbiljan problem za dugoročnu održivost ribarstva EU-a, što dovodi u pitanje vjerodostojnost ribarstvene politike Unije;

| F. | budući da je zabrana prakse povećanja vrijednosti ulova (odbacivanje utržive ribe), koja je uvedena u EU-u 2010., loše provedena; |
| --- | --- |

F.

budući da je zabrana prakse povećanja vrijednosti ulova (odbacivanje utržive ribe), koja je uvedena u EU-u 2010., loše provedena;

| G. | budući da se zajedničkom ribarstvenom politikom (ZRP), kako je reformirana 2013., osigurava smanjenje negativnog utjecaja ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav na najmanju moguću mjeru te se posebno: (a) „postupno eliminira odbačene ulove od slučaja do slučaja, uzimajući u obzir najbolji raspoloživi znanstveni savjet izbjegavanjem i smanjivanjem odbačenog ulova do najmanje moguće mjere i postupnim osiguravanjem iskrcavanja ulova reguliranih komercijalnih vrsta” i (b) „ako je potrebno, na najbolji mogući način iskorištava neželjeni ulov, bez stvaranja tržišta za one ulove koji su manji od minimalne referentne veličine potrebne za očuvanje”; |
| --- | --- |

G.

budući da se zajedničkom ribarstvenom politikom (ZRP), kako je reformirana 2013., osigurava smanjenje negativnog utjecaja ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav na najmanju moguću mjeru te se posebno: (a) „postupno eliminira odbačene ulove od slučaja do slučaja, uzimajući u obzir najbolji raspoloživi znanstveni savjet izbjegavanjem i smanjivanjem odbačenog ulova do najmanje moguće mjere i postupnim osiguravanjem iskrcavanja ulova reguliranih komercijalnih vrsta” i (b) „ako je potrebno, na najbolji mogući način iskorištava neželjeni ulov, bez stvaranja tržišta za one ulove koji su manji od minimalne referentne veličine potrebne za očuvanje”;

| H. | budući da ne postoje pouzdani podatci o odbačenom ulovu ili znanstveni dokazi koji bi upućivali na to da je provedba obveze iskrcavanja uzrokovala znatno smanjenje neželjenog ulova; budući da je njezina loša provedba mogla dovesti do gubitka vidljivosti ulova u nekim ribolovnim sektorima, smanjenja pouzdanosti znanstvenih savjeta i kvalitete podataka; |
| --- | --- |

H.

budući da ne postoje pouzdani podatci o odbačenom ulovu ili znanstveni dokazi koji bi upućivali na to da je provedba obveze iskrcavanja uzrokovala znatno smanjenje neželjenog ulova; budući da je njezina loša provedba mogla dovesti do gubitka vidljivosti ulova u nekim ribolovnim sektorima, smanjenja pouzdanosti znanstvenih savjeta i kvalitete podataka;

| I. | budući da je sektor ribarstva napredovao prema postizanju cilja najvišeg održivog prinosa; budući da se 99 % iskrcaja u 2020. u Baltičkom moru, Sjevernome moru i Atlantskom oceanu koji su u isključivoj nadležnosti EU-a i za koje su dostupne znanstvene procjene izvršilo u područjima ribarstva kojima se održivo upravlja; budući da je razina biomase u sjeveroistočnom Atlantiku u pogledu potpuno procijenjenih stokova 2018. bila 48 % viša nego 2003.; budući da i dalje postoje znatni izazovi, posebno u Sredozemnom i Crnome moru, gdje se više oko 75 % znanstveno procijenjenih stokova prekomjerno iskorištava; |
| --- | --- |

I.

budući da je sektor ribarstva napredovao prema postizanju cilja najvišeg održivog prinosa; budući da se 99 % iskrcaja u 2020. u Baltičkom moru, Sjevernome moru i Atlantskom oceanu koji su u isključivoj nadležnosti EU-a i za koje su dostupne znanstvene procjene izvršilo u područjima ribarstva kojima se održivo upravlja; budući da je razina biomase u sjeveroistočnom Atlantiku u pogledu potpuno procijenjenih stokova 2018. bila 48 % viša nego 2003.; budući da i dalje postoje znatni izazovi, posebno u Sredozemnom i Crnome moru, gdje se više oko 75 % znanstveno procijenjenih stokova prekomjerno iskorištava;

| J. | budući da je u okviru obveze iskrcavanja, koja je postupno uvedena tijekom četiri godine (od 2015. do 2019.), obvezno iskrcati i oduzeti od primjenjivih kvota sav ulov vrsta podložnih ograničenjima ulova i, u Sredozemnome moru, vrsta podložnih pravilu o minimalnim veličinama u vodama EU-a ili u određenim slučajevima plovilima EU-a u međunarodnim vodama te se zabranjuje korištenje nedorasle ribe za izravnu prehranu ljudi; |
| --- | --- |

J.

budući da je u okviru obveze iskrcavanja, koja je postupno uvedena tijekom četiri godine (od 2015. do 2019.), obvezno iskrcati i oduzeti od primjenjivih kvota sav ulov vrsta podložnih ograničenjima ulova i, u Sredozemnome moru, vrsta podložnih pravilu o minimalnim veličinama u vodama EU-a ili u određenim slučajevima plovilima EU-a u međunarodnim vodama te se zabranjuje korištenje nedorasle ribe za izravnu prehranu ljudi;

| K. | budući da, prema podacima Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (12), nisu pružene nikakve informacije o provedbi obveze iskrcavanja u slučaju flota duge plovidbe koje plove izvan voda Unije; budući da je Savjetodavno vijeće za flote duge plovidbe (LDAC) istaknulo da se obveza iskrcavanja u praksi ne primjenjuje na plovila Unije koja plove izvan njezinih voda; |
| --- | --- |

K.

budući da, prema podacima Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (12), nisu pružene nikakve informacije o provedbi obveze iskrcavanja u slučaju flota duge plovidbe koje plove izvan voda Unije; budući da je Savjetodavno vijeće za flote duge plovidbe (LDAC) istaknulo da se obveza iskrcavanja u praksi ne primjenjuje na plovila Unije koja plove izvan njezinih voda;

| L. | budući da se iskrcana riba manja od minimalne referentne veličine za očuvanje i dalje upotrebljava u proizvodnji ribljeg brašna, hrane za kućne ljubimce ili kao mamac u ribolovu vršama, što stvara nizak ekonomski povrat; budući da su takve alternativne namjene gospodarski izvedive u slučajevima u kojima se proizvodno postrojenje nalazi u blizini iskrcajne luke, no izvedivost opada (ili nestaje) u slučajevima u kojima postoji potreba za logistikom i infrastrukturom za prijevoz ili ulaganjima u nova proizvodna postrojenja (13); |
| --- | --- |

L.

budući da se iskrcana riba manja od minimalne referentne veličine za očuvanje i dalje upotrebljava u proizvodnji ribljeg brašna, hrane za kućne ljubimce ili kao mamac u ribolovu vršama, što stvara nizak ekonomski povrat; budući da su takve alternativne namjene gospodarski izvedive u slučajevima u kojima se proizvodno postrojenje nalazi u blizini iskrcajne luke, no izvedivost opada (ili nestaje) u slučajevima u kojima postoji potreba za logistikom i infrastrukturom za prijevoz ili ulaganjima u nova proizvodna postrojenja (13);

| M. | budući da nekoliko država članica ukazuje na činjenicu da je zakonodavstvo potrebno izmijeniti kako bi se ribu manju od minimalne referentne veličine za očuvanje koja podliježe obvezi iskrcavanja moglo upotrebljavati u humanitarne svrhe; |
| --- | --- |

M.

budući da nekoliko država članica ukazuje na činjenicu da je zakonodavstvo potrebno izmijeniti kako bi se ribu manju od minimalne referentne veličine za očuvanje koja podliježe obvezi iskrcavanja moglo upotrebljavati u humanitarne svrhe;

| N. | budući da se u okviru obveze iskrcavanja odbacivanje ulova ne zabranjuje na sveobuhvatan način jer se primjenjuje samo na regulirane vrste (ukupni dopušteni ulov i ribolov reguliran naporom za koje je utvrđena minimalna veličina) te uključuje izuzeća za ribu na kojoj su vidljiva oštećenja koja su prouzročili grabežljivci i za visoku stopu preživljavanja te izuzeće do 5 % de minimis u slučajevima u kojima je teško postići povećanja selektivnosti ili kada rukovanje neželjenim ulovom podrazumijeva nerazmjerne troškove; budući da provedba obveze iskrcavanja ovisi i o širokoj primjeni privremenih izuzeća koja zahtijevaju preispitivanje na temelju znanstvene procjene, što donositeljima odluka i ribarskom sektoru oduzima vremena i truda; |
| --- | --- |

N.

budući da se u okviru obveze iskrcavanja odbacivanje ulova ne zabranjuje na sveobuhvatan način jer se primjenjuje samo na regulirane vrste (ukupni dopušteni ulov i ribolov reguliran naporom za koje je utvrđena minimalna veličina) te uključuje izuzeća za ribu na kojoj su vidljiva oštećenja koja su prouzročili grabežljivci i za visoku stopu preživljavanja te izuzeće do 5 % de minimis u slučajevima u kojima je teško postići povećanja selektivnosti ili kada rukovanje neželjenim ulovom podrazumijeva nerazmjerne troškove; budući da provedba obveze iskrcavanja ovisi i o širokoj primjeni privremenih izuzeća koja zahtijevaju preispitivanje na temelju znanstvene procjene, što donositeljima odluka i ribarskom sektoru oduzima vremena i truda;

| O. | budući da se razine odbačenog ulova znatno razlikuju među regijama i vrstama jer je odbačeni ulov minimalan ili jednak nuli u onim vrstama ribolova u kojima sav ulov ili većina ulova ima komercijalnu vrijednost i iskorištava se, kao što je slučaj u malom ili tradicionalnom ribolovu ili u ribolovu za izravnu ljudsku potrošnju; |
| --- | --- |

O.

budući da se razine odbačenog ulova znatno razlikuju među regijama i vrstama jer je odbačeni ulov minimalan ili jednak nuli u onim vrstama ribolova u kojima sav ulov ili većina ulova ima komercijalnu vrijednost i iskorištava se, kao što je slučaj u malom ili tradicionalnom ribolovu ili u ribolovu za izravnu ljudsku potrošnju;

| P. | budući da je u sklopu malog ribolova zaposleno više subjekata i da se upotrebljavaju selektivniji alati, što prouzročuje manju štetu za okoliš te da mali ribolov ima ključnu društvenu i gospodarsku ulogu, kako se naglašava u Izvješću Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) iz 2018. o stanju ribarstva u Sredozemlju i Crnome moru; |
| --- | --- |

P.

budući da je u sklopu malog ribolova zaposleno više subjekata i da se upotrebljavaju selektivniji alati, što prouzročuje manju štetu za okoliš te da mali ribolov ima ključnu društvenu i gospodarsku ulogu, kako se naglašava u Izvješću Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) iz 2018. o stanju ribarstva u Sredozemlju i Crnome moru;

| Q. | budući da odbacivanje ulova u ribarstvu doprinosi hranjenju raznih lešinarskih vrsta od ptičjih do mezopelagijskih i bentičkih zajednica koje su važne u trofičkom ekološkom lancu; budući da se u znanstvenoj literaturi zaključuje da smanjenje odbačenog ulova putem obveze iskrcavanja može utjecati na populacije nekoliko vrsta u nekim područjima, ali to općenito nije vjerojatno; |
| --- | --- |

Q.

budući da odbacivanje ulova u ribarstvu doprinosi hranjenju raznih lešinarskih vrsta od ptičjih do mezopelagijskih i bentičkih zajednica koje su važne u trofičkom ekološkom lancu; budući da se u znanstvenoj literaturi zaključuje da smanjenje odbačenog ulova putem obveze iskrcavanja može utjecati na populacije nekoliko vrsta u nekim područjima, ali to općenito nije vjerojatno;

| R. | budući da su „vrste koje ograničavaju ribolov” one vrste ili riblji stokovi za koje određena država članica, određena flota ili određeno plovilo ima manje ribolovnih mogućnosti (kvote) od drugih vrsta; budući da bi potpuno i strogo poštovanje obveze iskrcavanja, posebno u mješovitom ribolovu, podrazumijevalo zabranu te vrste ribolova (vrste koje ograničavaju ribolov) nakon što se iscrpi (ograničena) kvota za određenu vrstu kako bi se izbjegao njezin daljnji ulov; budući da je mogućnost ograničavanja u mješovitom ribolovu i dalje ozbiljan problem te je možda pridonijela slaboj provedbi obveze iskrcavanja i ograničila razmjenu kvota među državama članicama, čime se pogoršalo nedovoljno iskorištavanje ribolovnih mogućnosti; |
| --- | --- |

R.

budući da su „vrste koje ograničavaju ribolov” one vrste ili riblji stokovi za koje određena država članica, određena flota ili određeno plovilo ima manje ribolovnih mogućnosti (kvote) od drugih vrsta; budući da bi potpuno i strogo poštovanje obveze iskrcavanja, posebno u mješovitom ribolovu, podrazumijevalo zabranu te vrste ribolova (vrste koje ograničavaju ribolov) nakon što se iscrpi (ograničena) kvota za određenu vrstu kako bi se izbjegao njezin daljnji ulov; budući da je mogućnost ograničavanja u mješovitom ribolovu i dalje ozbiljan problem te je možda pridonijela slaboj provedbi obveze iskrcavanja i ograničila razmjenu kvota među državama članicama, čime se pogoršalo nedovoljno iskorištavanje ribolovnih mogućnosti;

| S. | budući da se selektivnošću neće u potpunosti riješiti problemi u takvom ribolovu jer bi u tehničkom smislu moglo biti teško smanjiti ulov stokova koji ograničavaju ribolov, a da pritom ne dođe do velikih gubitaka drugih utrživih vrsta ulova, što bi tim flotama uzrokovalo znatne ekonomske poteškoće; budući da su nedavno donesene zajedničke zalihe kvota usputnog ulova u svrhu suzbijanja pojave vrsta koje ograničavaju ribolov, pri čemu njihovu učinkovitost još treba procijeniti; |
| --- | --- |

S.

budući da se selektivnošću neće u potpunosti riješiti problemi u takvom ribolovu jer bi u tehničkom smislu moglo biti teško smanjiti ulov stokova koji ograničavaju ribolov, a da pritom ne dođe do velikih gubitaka drugih utrživih vrsta ulova, što bi tim flotama uzrokovalo znatne ekonomske poteškoće; budući da su nedavno donesene zajedničke zalihe kvota usputnog ulova u svrhu suzbijanja pojave vrsta koje ograničavaju ribolov, pri čemu njihovu učinkovitost još treba procijeniti;

| T. | budući da je moguće znatno smanjiti količinu neželjene ribe ulovljene u mrežu i utovarene na plovilo prvenstveno putem mjera prostornog i vremenskog izbjegavanja i tehničke selektivnosti, čime se smanjuju vrijeme rukovanja teretom, potrošnja goriva i potrebe prostora za pohranu; |
| --- | --- |

T.

budući da je moguće znatno smanjiti količinu neželjene ribe ulovljene u mrežu i utovarene na plovilo prvenstveno putem mjera prostornog i vremenskog izbjegavanja i tehničke selektivnosti, čime se smanjuju vrijeme rukovanja teretom, potrošnja goriva i potrebe prostora za pohranu;

| U. | budući da Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) ističe da zajedničke preporuke regionalnih skupina država članica za provedbu obveze iskrcavanja u 2021. sadržavaju relativno malen broj mjera namijenjenih povećanju selektivnosti; budući da opada broj pilot-projekata za ispitivanje selektivnijih alata ili strategija izbjegavanja, u skladu s člankom 14. ZRP-a; |
| --- | --- |

U.

budući da Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) ističe da zajedničke preporuke regionalnih skupina država članica za provedbu obveze iskrcavanja u 2021. sadržavaju relativno malen broj mjera namijenjenih povećanju selektivnosti; budući da opada broj pilot-projekata za ispitivanje selektivnijih alata ili strategija izbjegavanja, u skladu s člankom 14. ZRP-a;

| V. | budući da je Vijeće tijekom posljednjih nekoliko godina uklonilo nekoliko vrsta s popisa ukupnog dopuštenog ulova, čime se na njih prestala odnositi obveza iskrcavanja; |
| --- | --- |

V.

budući da je Vijeće tijekom posljednjih nekoliko godina uklonilo nekoliko vrsta s popisa ukupnog dopuštenog ulova, čime se na njih prestala odnositi obveza iskrcavanja;

| W. | budući da obveza iskrcavanja nije cilj sama po sebi, već instrument za postizanje cilja selektivnosti u okviru zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- |

W.

budući da obveza iskrcavanja nije cilj sama po sebi, već instrument za postizanje cilja selektivnosti u okviru zajedničke ribarstvene politike;

| X. | budući da su nedavno donesene zajedničke zalihe kvota usputnog ulova u svrhu suzbijanja pojave vrsta koje ograničavaju ribolov; |
| --- | --- |

X.

budući da su nedavno donesene zajedničke zalihe kvota usputnog ulova u svrhu suzbijanja pojave vrsta koje ograničavaju ribolov;

| Y. | budući da je odbacivanje neželjenog ulova pojava koja postoji u svim vrstama ribolova u svijetu, a ne problem koji se javlja samo u Europi; budući da je za vode EU-a karakterističan velik udio mješovitog ribolova; budući da je nekoliko trećih zemalja i samoupravnih područja uspostavilo zabrane odbacivanja ulova u različitoj mjeri, uključujući Kanadu, Farske otoke, Norvešku, Island, Čile i Novi Zeland; budući da ostale treće zemlje, kao što su Sjedinjene Američke Države, nisu zabranile odbacivanje ulova, ali da se u njihovu zakonodavstvu u području ribarstva primjenjuju drugi pristupi za smanjenje neželjenog ulova; budući da je zabrana odbacivanja ulova u Norveškoj i na Islandu više puta izmijenjena tijekom 30 godina kako bi se odgovorilo na konkretne probleme; budući da učinak zabrane odbacivanja ulova u Čileu još nije u potpunosti poznat jer se ona tek počinje primjenjivati; budući da je odbačeni ulov i dalje velik problem u upravljanju ribolovom Novog Zelanda; |
| --- | --- |

Y.

budući da je odbacivanje neželjenog ulova pojava koja postoji u svim vrstama ribolova u svijetu, a ne problem koji se javlja samo u Europi; budući da je za vode EU-a karakterističan velik udio mješovitog ribolova; budući da je nekoliko trećih zemalja i samoupravnih područja uspostavilo zabrane odbacivanja ulova u različitoj mjeri, uključujući Kanadu, Farske otoke, Norvešku, Island, Čile i Novi Zeland; budući da ostale treće zemlje, kao što su Sjedinjene Američke Države, nisu zabranile odbacivanje ulova, ali da se u njihovu zakonodavstvu u području ribarstva primjenjuju drugi pristupi za smanjenje neželjenog ulova; budući da je zabrana odbacivanja ulova u Norveškoj i na Islandu više puta izmijenjena tijekom 30 godina kako bi se odgovorilo na konkretne probleme; budući da učinak zabrane odbacivanja ulova u Čileu još nije u potpunosti poznat jer se ona tek počinje primjenjivati; budući da je odbačeni ulov i dalje velik problem u upravljanju ribolovom Novog Zelanda;

| Z. | budući da načelo relativne stabilnosti, koje je prvi put utvrđeno u Osnovnoj uredbi o ZRP-u iz 1983. i provedeno u Uredbi o TAC-ovima i kvotama iz 1983., utvrđuje ključ za raspodjelu TAC-ova po državi članici prema načelu raspodjele povijesnih ulova (1973. – 1978.), ovisnosti iz Haških preferencija iz 1976. i gubitka nadležnosti (1973. – 1976.); |
| --- | --- |

Z.

budući da načelo relativne stabilnosti, koje je prvi put utvrđeno u Osnovnoj uredbi o ZRP-u iz 1983. i provedeno u Uredbi o TAC-ovima i kvotama iz 1983., utvrđuje ključ za raspodjelu TAC-ova po državi članici prema načelu raspodjele povijesnih ulova (1973. – 1978.), ovisnosti iz Haških preferencija iz 1976. i gubitka nadležnosti (1973. – 1976.);

| AA. | budući da je objavljeno gotovo 4 000 znanstvenih radova o odbačenom ulovu, od čega je 3 700 njih povezano s industrijskim ribarstvom, a malo priobalno ribarstvo tema je manje od 200 radova; |
| --- | --- |

AA.

budući da je objavljeno gotovo 4 000 znanstvenih radova o odbačenom ulovu, od čega je 3 700 njih povezano s industrijskim ribarstvom, a malo priobalno ribarstvo tema je manje od 200 radova;

| AB. | budući da je u slučaju 1950 morskih vrsta unutar različitih skupina došlo do promjena u zemljopisnoj rasprostranjenosti i sezonskim aktivnostima uzrokovanih zagrijavanjem oceana i biokemijskim promjenama u njihovim staništima, primjerice do gubitka kisika, što je dovelo do promjena u sastavu i količinama vrsta te proizvodnji biomase u ekosustavima od ekvatora do polova; budući da promjena rasprostranjenosti ribljih stokova utječe na buduće upravljanje ribarstvenim aktivnostima, a time i na provedbu obveze iskrcavanja; |
| --- | --- |

AB.

budući da je u slučaju 1950 morskih vrsta unutar različitih skupina došlo do promjena u zemljopisnoj rasprostranjenosti i sezonskim aktivnostima uzrokovanih zagrijavanjem oceana i biokemijskim promjenama u njihovim staništima, primjerice do gubitka kisika, što je dovelo do promjena u sastavu i količinama vrsta te proizvodnji biomase u ekosustavima od ekvatora do polova; budući da promjena rasprostranjenosti ribljih stokova utječe na buduće upravljanje ribarstvenim aktivnostima, a time i na provedbu obveze iskrcavanja;

| AC. | budući da je Komisija prije svojeg prijedloga nove osnovne uredbe o ZRP-u u srpnju 2011. provela socioekonomsku procjenu učinka politika za smanjenje odbačenog ulova, ali dosad nije detaljno analizirala njezin društveno-gospodarski učinak ni učinke na sigurnost na plovilu niti pružila odgovore na zabrinutost u pogledu provedbe koju su iznijeli savjetodavna vijeća i države članice; |
| --- | --- |

AC.

budući da je Komisija prije svojeg prijedloga nove osnovne uredbe o ZRP-u u srpnju 2011. provela socioekonomsku procjenu učinka politika za smanjenje odbačenog ulova, ali dosad nije detaljno analizirala njezin društveno-gospodarski učinak ni učinke na sigurnost na plovilu niti pružila odgovore na zabrinutost u pogledu provedbe koju su iznijeli savjetodavna vijeća i države članice;

| AD. | budući da je i dalje nepoznato u kojoj je mjeri odbačeni ulov smanjen; budući da čak pet država članica nije pružilo odgovore na upitnik Komisije o provedbi obveze iskrcavanja za 2019., a dvije od njih to nisu učinile u zadnje tri godine; |
| --- | --- |

AD.

budući da je i dalje nepoznato u kojoj je mjeri odbačeni ulov smanjen; budući da čak pet država članica nije pružilo odgovore na upitnik Komisije o provedbi obveze iskrcavanja za 2019., a dvije od njih to nisu učinile u zadnje tri godine;

| AE. | budući da razlike u kontroli i provođenju obveze iskrcavanja mogu dovesti do stvaranja neravnopravnih uvjeta unutar država članica i među njima; budući da je u svojim izvješćima u kojima se ocjenjuje usklađenost s obvezom iskrcavanja Europska agencija za kontrolu ribarstva utvrdila da države članice nedovoljno provode tu obvezu te je iznijela preporuke za poboljšanje kontrole; |
| --- | --- |

AE.

budući da razlike u kontroli i provođenju obveze iskrcavanja mogu dovesti do stvaranja neravnopravnih uvjeta unutar država članica i među njima; budući da je u svojim izvješćima u kojima se ocjenjuje usklađenost s obvezom iskrcavanja Europska agencija za kontrolu ribarstva utvrdila da države članice nedovoljno provode tu obvezu te je iznijela preporuke za poboljšanje kontrole;

| AF. | budući da Komisija do 31. prosinca 2022. mora podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ZRP-a, uključujući obvezu iskrcavanja; |
| --- | --- |

AF.

budući da Komisija do 31. prosinca 2022. mora podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ZRP-a, uključujući obvezu iskrcavanja;

| 1. | potvrđuje opći cilj EU-a da osigura održivo iskorištavanje ribljih stokova i zaštitu morskih ekosustava; ističe da su smanjenje odbačenog ulova i svođenje neželjenog ulova na najmanju moguću razinu prioritet javne politike koji je oblikovan kao odgovor na zabrinutost u pogledu odgovornosti, očuvanja i rasipanja prirodnih resursa, kao i na znanstvenu potrebu da se u potpunosti uzmu u obzir svi izvori ribolovne smrtnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog toga što godišnja izvješća Komisije o trenutačnom stanju zajedničke ribarstvene politike sadržavaju vrlo malo informacija o provedbi obveze iskrcavanja, a do sada nema informacija o mjeri u kojoj je postignuto smanjenje količina odbačenog ulova prema toj obvezi, niti analize o njezinom socioekonomskom učinku ni učinku njezine provedbe na sigurnost na ribarskim plovilima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | svjestan je da uvođenje obveze iskrcavanja predstavlja promjenu paradigme i jedan od najvećih izazova u povijesti upravljanja ribarstvom u EU-u – od evidentiranja iskrcaja i, u nekim slučajevima, uvođenja obveze iskrcavanja do sustava evidentiranja cjelokupnog ulova – što je uz uvođenje politike najvišeg održivog prinosa neizbježno imalo niz sveobuhvatnih kratkoročnih i dugoročnih ekoloških i socioekonomskih učinaka; naglašava potrebu za procjenom socioekonomskog učinka obveze iskrcavanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatira da politika najvišeg održivog prinosa ne znači da ne postoji odbacivanje ulova, a odbacivanje ulova ne podrazumijeva da nije bilo moguće postići najviši održivi prinos, što se pokazuje u slučaju mnogih stokova, uključujući usputno ulovljene vrste; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava napredak postignut u pogledu suradnje dionika i poduzete korake za poboljšanje selektivnosti; napominje, međutim, da je, sukladno podacima Komisije i STECF-a, ispunjavanje obveze iskrcavanja općenito i dalje na vrlo niskoj razini te da je odbacivanje u okviru stope koja je usporediva s godinama prije uvođenja obveze iskrcavanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da od 2010. u okviru Uredbe o kontroli ribarstva postoji obveza evidentiranja odbačenog ulova u očevidniku; žali zbog toga što unatoč uvođenju obveze iskrcavanja i dalje postoje ograničeni pouzdani podatci i saznanja o količini odbačenog ulova, zbog toga što se broj preventivnih ukupnih dopuštenih ulova povećao, za razliku od smanjenja količine analitičkih TAC-ova, te zbog toga što se dostupnost znanstvenih informacija o stanju stokova nije znatno poboljšala; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatira da obveza iskrcavanja zbog različitih prepreka i dalje izaziva zabrinutost u sektoru ribarstva i u znanstvenoj zajednici; ističe da se zabrinutost u sektoru ribarstva odnosi na nedostatak odgovarajuće infrastrukture u lukama, povećanje operativnih troškova, nedostatak poticaja za usklađenost javnih uprava i poteškoće u postizanju veće selektivnosti u nekim vrstama ribolova bez ugrožavanja profitabilnosti ribolovne djelatnosti, posebno u mješovitom ribolovu koji je izložen visokom riziku od ograničavanja ribolova koje dovodi do nedovoljnog iskorištavanja raspoloživih kvota i mogućeg ranog zatvaranja ribolova te stvaranja ozbiljnih gospodarskih poteškoća za dotične flote; napominje da su dosad zabilježena samo dva slučaja: list (Belgija) i velikooka tuna (Francuska); |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog činjenice da su poteškoće koje su se pojavile prilikom provedbe zabrane odbacivanja dovele do negativnog prikazivanja ribara i napora sektora ribarstva, i to usprkos napretku koji je ostvaren u pogledu ostvarenja cilja najvišeg održivog prinosa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje mjere koje su dosad poduzete, to jest razmjenu kvota i zajedničke zalihe kvota za vrste usputnog ulova, mada one uglavnom nisu trajne, kao i da su podložne pregovorima između država članica i da njihovu učinkovitost tek treba temeljito procijeniti; ističe da je potrebno ukloniti administrativne prepreke učinkovitoj provedbi obveze iskrcavanja, poboljšati razvoj i primjenu novih selektivnih alata te nastaviti s osmišljavanjem učinkovitih planova za smanjenje usputnog ulova u cilju obnove osjetljivih stokova; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava mogućnost i potrebu korištenja izuzeća (visoka stopa preživljavanja i izuzeće de minimis) predviđenih Uredbom kako bi se olakšala provedba i suzbile moguće situacije ograničavanja; podsjeća da je potrebno pružiti pouzdane i točne dokaze i podatke te preporučuje da se pojednostavi postupak odobravanja izuzeća, uključujući bolje prikupljanje znanstvenih podataka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo potvrdio da se kvaliteta podnesenih zahtjeva za izuzećem općenito poboljšala od podnošenja prvih zajedničkih preporuka u 2014.; priznaje da pružanje podataka i informacija kojima se potkrjepljuju izuzeća može biti zahtjevno zbog naravi potrebnih podataka; sa zabrinutošću napominje, međutim, da je Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor istaknuo činjenicu da postoje brojni slučajevi u kojima se pružene informacije i podaci ne odnose na određenu vrstu i/ili područje ribarstva te da se za potkrepljivanje raznovrsnih izuzeća upotrebljavaju iste studije i pretpostavke; ističe da je uslijed manjka podataka i informacija koje se odnose na određene vrste i područja ribarstva teško procijeniti vjerojatan učinak predloženog izuzeća ili mjeru u kojoj izuzeće ispunjava uvjete za izuzeća de minimis ili visoke stope preživljavanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zabrinut je zbog toga što postupno smanjenje nekih fleksibilnih mogućnosti, kao što je izuzeće de minimis, može prouzročiti ili pogoršati učinak ograničavanja i zabranu ribolova; ustraje u tome da je potrebno dodatno razviti učinkovite planove za smanjenje usputnog ulova u ribarstvu s ograničenom selektivnošću, kao što je ribolov pelagijskim koćama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da obveza iskrcavanja nije sama po sebi cilj, već alat za poticanje poboljšanja u ribarstvu i operativnom ponašanju, poticanje razvoja i upotrebe selektivnijih alata kako bi se neželjeni ulov sveo na najmanju moguću mjeru te kako bi se poboljšala dokumentacija o ulovu radi boljeg razumijevanja i znanstvene procjene ribljih stokova; napominje da se mnogi ribari ne slažu s povezanošću ciljeva obveze iskrcavanja i njezine provedbe, čime se otežava njezino poštovanje; iako je za ostvarivanje tog krajnjeg cilja potrebno vrijeme i dostatna razina znanja, uviđa da su potrebni veći napori kako bi se promicalo njegovo razumijevanje na zajedničkoj razini i u praksi proveli rezultati studija koje su proveli znanstvenici i ribari kako bi se poboljšala selektivnost i smanjio neželjeni ulov; poziva Komisiju da nastavi pružati potporu planovima za poboljšanje selektivnosti, među ostalim upotrebom poticaja za primjenu selektivnijih alata; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava specifičnosti najudaljenijih regija, posebno u pogledu plovila, starijih flota te luka smanjenog kapaciteta za pohranu i obradu, što može učiniti obvezu iskrcavanja nepraktičnom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da se razine odbačenog ulova znatno razlikuju od ribolovnih područja do morskih bazena, što dovodi do percepcije da jedinstveno pravilo za sve slučajeve možda nije najbolja strategija za poticanje ribara da postanu selektivniji; poziva Komisiju da utvrdi glavne nedostatke i predloži prilagođena rješenja po mjeri za pojedina ribolovna područja za svaki morski bazen, pri čemu je posebnu pažnju potrebno posvetiti artizanalnom ribolovu, osobito u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da trenutačni pravni okvir državama članicama pruža pravnu osnovu za aktivnu suradnju kako bi se utvrdila pravila selektivnog ribolova na fleksibilniji način i kako bi se iskoristile znanstveno dokazane metode za ublažavanje klimatskih promjena; poziva države članice da poboljšaju svoju suradnju s pomoću regionalnog pristupa, uključujući uključivanje relevantnih dionika i savjetodavnih vijeća, te da u tu svrhu u potpunosti iskoriste subvencije koje su im na raspolaganju; ponavlja da je potrebno zajamčiti jednake uvjete u provedbi obveze iskrcavanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja rezultate nedavnih znanstvenih studija (npr. DiscardLess, MINOUW i LIFE iSEAS) o inovativnoj selektivnosti alata, strategijama izbjegavanja i izmjenama plovila za postupanje s neželjenim ulovom na plovilu; smatra da je nužno nastaviti istraživačke aktivnosti kako bi se poboljšala selektivnost alata, strategije izbjegavanja i rukovanje neželjenim ulovom; pozdravlja predloženi program „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” („Misija Morska zvijezda 2030.: obnavljanje naših oceana i mora”) i smatra da će misija u području zdravih oceana, mora, obalnih i kopnenih voda pridonijeti razvoju hitno potrebnih rješenja koja izravno utječu na sektor ribarstva i održivu upotrebu oceanskih resursa i upravljanje njima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da učinkoviti sustavi upravljanja ribarstvom, uključujući mogućnost upotrebe svih elemenata za pravilnu provedbu obveze iskrcavanja i postizanje ciljeva ZRP-a, trebaju biti dokazani točnom i pouzdanom dokumentacijom o ulovu i znanstvenim podacima; poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore kako bi se, prema potrebi, u potpunosti provelo primjenjivo zakonodavstvo EU-a te da poduzmu daljnje mjere kako bi se zajamčilo potpuno prikupljanje dokumentacije i podataka, razmjerno njihovu ribolovnom kapacitetu u slučaju flote za mali priobalni ribolov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava zabrinutost zbog nedostatka odgovarajuće kontrole obveze iskrcavanja i usklađenosti s njome te ističe negativan učinak tih nedostataka na održivost, također i zbog utvrđivanja TAC-ova na temelju ukupnog ulova, uključujući takozvane „dodatke” kojima se nadoknađuje prethodno odbačena količina ribe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da postojanje brojnih pravila, izuzeća i odstupanja donesenih tijekom proteklih nekoliko godina otežava provedbu obveze iskrcavanja i evaluaciju usklađenosti koju provodi EFCA, što otežava postizanje ciljeva zaštite i poboljšanja održivosti ribarstva; ističe da je upotreba izuzeća predviđenih u ZRP-u od iznimne važnosti za provedbu obveze iskrcavanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na bolje korištenje novih tehnologija i digitalnih rješenja razvijenih u suradnji s ribolovnim sektorom i nadležnim tijelima država članica kako bi se poboljšalo praćenje, kontrola i nadzor, uz potpuno poštovanje prava privatnosti i povjerljivosti poslovnih podataka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava ključnu ulogu ribara i drugih dionika u provedbi politika, čime se potiče kultura usklađenosti, te postupnih i prilagodljivih promjena u pravilima obveze iskrcavanja tijekom vremena; ističe dodatne koristi dobrovoljnih i poticajnih programa za poboljšanje uključenosti ribara; |
| --- | --- |

22.

| 23. | iako poboljšanje selektivnosti mora i dalje biti visoki prioritet, naglašava kako je za provedbu obveze iskrcavanja potreban međusektorski pristup i jasni poticaji koje treba osmisliti kako bi se potaknulo ublažavanje najboljih praksi; preporučuje sljedeće popratne mjere i alate za upravljanje:






  (a) | daljnje korištenje i optimizacija alata koji se temelje na kvotama, u skladu s načelima ZRP-a i pod uvjetom da se uspostave učinkovite mjere kontrole, kao što su: |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

daljnje korištenje i optimizacija alata koji se temelje na kvotama, u skladu s načelima ZRP-a i pod uvjetom da se uspostave učinkovite mjere kontrole, kao što su:

| — | raspodjela kvota u skladu s očekivanim sastavom ulova, |
| --- | --- |

—

raspodjela kvota u skladu s očekivanim sastavom ulova,

| — | prilagodbe putem zamjena kvota s drugim državama članicama i susjednim trećim zemljama s kojima EU dijeli stokove, koje se provode na fleksibilan i učinkovit način kako bi se izbjeglo nedovoljno iskorištavanje kvota, primjerice prijelazom na trajne, a ne samo godišnje obnovljive mehanizme nakon utvrđivanja ukupnog dopuštenog ulova i kvota, u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetom, |
| --- | --- |

—

prilagodbe putem zamjena kvota s drugim državama članicama i susjednim trećim zemljama s kojima EU dijeli stokove, koje se provode na fleksibilan i učinkovit način kako bi se izbjeglo nedovoljno iskorištavanje kvota, primjerice prijelazom na trajne, a ne samo godišnje obnovljive mehanizme nakon utvrđivanja ukupnog dopuštenog ulova i kvota, u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetom,

| — | dodjela procijenjenog udjela odbačenog ulova u kvotama za ribare, posebno one koji se bave malim ribolovom, koji se odluče koristiti selektivnijim alatima, |
| --- | --- |

—

dodjela procijenjenog udjela odbačenog ulova u kvotama za ribare, posebno one koji se bave malim ribolovom, koji se odluče koristiti selektivnijim alatima,

| (b) | proučavanje izvedivosti primjene pristupa prostornog planiranja morskog područja i upravljanja prema pojedinim područjima kako bi se izbjegao odbačeni ulov usmjeravanjem ribara na područja u kojima je manja vjerojatnost prisutnosti nedorasle ribe, pri čemu je potrebno osigurati da takve mjere ne uzrokuju nekorištenje ostalih vrsta komercijalno prikladne veličine; |
| --- | --- |

(b)

proučavanje izvedivosti primjene pristupa prostornog planiranja morskog područja i upravljanja prema pojedinim područjima kako bi se izbjegao odbačeni ulov usmjeravanjem ribara na područja u kojima je manja vjerojatnost prisutnosti nedorasle ribe, pri čemu je potrebno osigurati da takve mjere ne uzrokuju nekorištenje ostalih vrsta komercijalno prikladne veličine;

| (c) | omogućavanje veće fleksibilnosti kako bi se ribarima omogućilo da odaberu rješenja za alate, zajedno s većom odgovornošću za dokumentaciju (potpuna dokumentacija o ulovu); |
| --- | --- |

(c)

omogućavanje veće fleksibilnosti kako bi se ribarima omogućilo da odaberu rješenja za alate, zajedno s većom odgovornošću za dokumentaciju (potpuna dokumentacija o ulovu);

| (d) | jamčenje fleksibilnih mehanizama za odobravanje novih vrsta selektivnih ribolovnih alata kako bi se dionike potaknulo da podnesu zahtjev za pilot-projekte i provode ih; |
| --- | --- |

(d)

jamčenje fleksibilnih mehanizama za odobravanje novih vrsta selektivnih ribolovnih alata kako bi se dionike potaknulo da podnesu zahtjev za pilot-projekte i provode ih;

| (e) | odobravanje isključivog pristupa ribolovnim područjima ili razdobljima kako bi se potaknula selektivnost; |
| --- | --- |

(e)

odobravanje isključivog pristupa ribolovnim područjima ili razdobljima kako bi se potaknula selektivnost;

| (f) | usvajanje strategija za maksimalno korištenje neželjenog ulova u svrhe koje se ne odnose na prehranu ljudi, bez da se stvara potražnja za nedoraslim ulovom i pod uvjetom da su ekonomski i operativno izvedive za ribare; |
| --- | --- |

(f)

usvajanje strategija za maksimalno korištenje neželjenog ulova u svrhe koje se ne odnose na prehranu ljudi, bez da se stvara potražnja za nedoraslim ulovom i pod uvjetom da su ekonomski i operativno izvedive za ribare;

| (g) | razvijanje atlasa neželjenog ulova za različite vrste ribolova i područja kako bi se bolje razvili regionalni planovi usputnog ulova, uz sudjelovanje država članica i ribarske industrije, uz potporu Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu; |
| --- | --- |

(g)

razvijanje atlasa neželjenog ulova za različite vrste ribolova i područja kako bi se bolje razvili regionalni planovi usputnog ulova, uz sudjelovanje država članica i ribarske industrije, uz potporu Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu;

| (h) | korištenje i razvoj dobrovoljnih i poticajnih alata umjetne inteligencije za povećanje selektivnosti i kontrole te poboljšanje identifikacije vrsta u suradnji s ribolovnim sektorom i nadležnim tijelima država članica; |
| --- | --- |

(h)

korištenje i razvoj dobrovoljnih i poticajnih alata umjetne inteligencije za povećanje selektivnosti i kontrole te poboljšanje identifikacije vrsta u suradnji s ribolovnim sektorom i nadležnim tijelima država članica;

| (i) | postupno uvođenje zahtjeva za sukladnost s istom politikom odbacivanja ulova u slučaju uvoza proizvoda ribarstva iz trećih zemalja kako bi se otklonio usporedivo nepovoljniji položaj i nepošteno tržišno natjecanje za europske flote i pritom poboljšala zaštita globalnih ribolovnih resursa; |
| --- | --- |

(i)

postupno uvođenje zahtjeva za sukladnost s istom politikom odbacivanja ulova u slučaju uvoza proizvoda ribarstva iz trećih zemalja kako bi se otklonio usporedivo nepovoljniji položaj i nepošteno tržišno natjecanje za europske flote i pritom poboljšala zaštita globalnih ribolovnih resursa;

| (j) | obnova obveze Komisije da jednom godišnje izvješćuje o trenutačnom stanju ZRP-a i provedbi obveze iskrcavanja te pruža više informacija o provedbi ZRP-a, uključujući socioekonomski učinak i, među ostalim aspektima, potrošnju goriva, prostor za skladištenje, učinke na sigurnost i radne uvjete na ribarskim plovilima, smanjenje odbačenog ulova i neželjenog ulova te poboljšanje stanja stokova (najviši održivi prinos); |
| --- | --- |

(j)

obnova obveze Komisije da jednom godišnje izvješćuje o trenutačnom stanju ZRP-a i provedbi obveze iskrcavanja te pruža više informacija o provedbi ZRP-a, uključujući socioekonomski učinak i, među ostalim aspektima, potrošnju goriva, prostor za skladištenje, učinke na sigurnost i radne uvjete na ribarskim plovilima, smanjenje odbačenog ulova i neželjenog ulova te poboljšanje stanja stokova (najviši održivi prinos);

| 24. | poziva Komisiju da u okviru izvješća o procjeni provedbe zajedničke ribarstvene politike predviđenog za 2022. posebno:






  (a) | procijeni u kojoj je mjeri ostvareno smanjenje odbačenog u okviru obveze iskrcavanja te je li ono doprinijelo poboljšanju stanja stokova (najviši održivi prinos) i smanjenju učinka na morski ekosustav; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

procijeni u kojoj je mjeri ostvareno smanjenje odbačenog u okviru obveze iskrcavanja te je li ono doprinijelo poboljšanju stanja stokova (najviši održivi prinos) i smanjenju učinka na morski ekosustav;

| (b) | procijeni socioekonomski učinak obveze iskrcavanja, sustav naknada, broj članova posade te sigurnosne i radne uvjete na plovilu, u skladu s preporukama FAO-a i ILO-a; |
| --- | --- |

(b)

procijeni socioekonomski učinak obveze iskrcavanja, sustav naknada, broj članova posade te sigurnosne i radne uvjete na plovilu, u skladu s preporukama FAO-a i ILO-a;

| (c) | utvrdi i nadzire vrste ribolova u kojima je prema znanstvenim dokazima trenutačno teško postići povećanje selektivnosti; |
| --- | --- |

(c)

utvrdi i nadzire vrste ribolova u kojima je prema znanstvenim dokazima trenutačno teško postići povećanje selektivnosti;

| (d) | procijeni učinkovitost i primjenjivost nedavno donesenih zajedničkih zaliha kvota za usputni ulov kao učinkovitog i primjenjivog alata za suzbijanje pojave vrsta koje ograničavaju ulov; |
| --- | --- |

(d)

procijeni učinkovitost i primjenjivost nedavno donesenih zajedničkih zaliha kvota za usputni ulov kao učinkovitog i primjenjivog alata za suzbijanje pojave vrsta koje ograničavaju ulov;

| (e) | procijeni učinak na održivost vrsta koje je Vijeće uklonilo s popisa stokova na koje se primjenjuju TAC-ovi posljednjih godina i ocijeni moguće posljedice njihova ponovnog uvođenja u okviru sustava TAC-a; |
| --- | --- |

(e)

procijeni učinak na održivost vrsta koje je Vijeće uklonilo s popisa stokova na koje se primjenjuju TAC-ovi posljednjih godina i ocijeni moguće posljedice njihova ponovnog uvođenja u okviru sustava TAC-a;

| (f) | utvrdi i ukloni administrativne poteškoće na koje se naišlo pri razvoju i provedbi pilot-projekata selektivnosti, a koje otežavaju ribarima da budu selektivniji; |
| --- | --- |

(f)

utvrdi i ukloni administrativne poteškoće na koje se naišlo pri razvoju i provedbi pilot-projekata selektivnosti, a koje otežavaju ribarima da budu selektivniji;

| (g) | utvrdi komercijalne i/ili dobrotvorne prilike kako bi se na najbolji mogući način iskoristio taj neizbježan iskrcani ulov ispod minimalnih referentnih veličina za očuvanje i neželjeni ulov kako bi se izbjeglo rasipanje prirodnih resursa, ali i ugrožavanje ciljeva održivosti ZRP-a; |
| --- | --- |

(g)

utvrdi komercijalne i/ili dobrotvorne prilike kako bi se na najbolji mogući način iskoristio taj neizbježan iskrcani ulov ispod minimalnih referentnih veličina za očuvanje i neželjeni ulov kako bi se izbjeglo rasipanje prirodnih resursa, ali i ugrožavanje ciljeva održivosti ZRP-a;

| (h) | procijeni svrsishodnost postojeće politike obveze iskrcavanja i evaluira izvedivost prilagodbe obveze iskrcavanja na pojedinačnoj osnovi za ribolov i/ili stok; |
| --- | --- |

(h)

procijeni svrsishodnost postojeće politike obveze iskrcavanja i evaluira izvedivost prilagodbe obveze iskrcavanja na pojedinačnoj osnovi za ribolov i/ili stok;

| (i) | procijeni načine poboljšanja prilagodbe i pojednostavljenja članka 15. ZRP-a kako bi se olakšala njegova provedba i kako bi ga razumjeli svi dionici, a prije svega kako bi države članice upotrebljavale sva sredstva koja su im dostupna unutar važećeg pravnog okvira u svrhu poboljšanja selektivnosti i smanjenja neželjenog ulova; |
| --- | --- |

(i)

procijeni načine poboljšanja prilagodbe i pojednostavljenja članka 15. ZRP-a kako bi se olakšala njegova provedba i kako bi ga razumjeli svi dionici, a prije svega kako bi države članice upotrebljavale sva sredstva koja su im dostupna unutar važećeg pravnog okvira u svrhu poboljšanja selektivnosti i smanjenja neželjenog ulova;

| 25. | poziva Komisiju da na temelju te evaluacije i, po potrebi, podnese zakonodavni prijedlog radi boljeg postizanja ciljeva smanjenja odbačenog ulova i poboljšanja stokova; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe zabrinutost zbog toga što stokovi koji se dijele s trećim zemljama ne podliježu uvijek jednakim odredbama o odbacivanju ulova; naglašava potrebu za postupnim približavanjem glavnim ciljevima upravljanja ribarstvom u svrhu osiguravanja najviših standarda u postupku postizanja dobrog stanja okoliša dijeljenog morskog ekosustava, održivosti ribarskih aktivnosti i održavanja ravnopravnih uvjeta u odnosu na treće zemlje, osobito Ujedinjenu Kraljevinu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(2)  SL L 198, 25.7.2019., str. 105.

(3)  SL L 25, 31.1.2017., str. 12.

(4)  Borges, L., The unintended impact of the European discard ban, ICES Journal of Marine Science, svezak 78., 1. izdanje, siječanj – veljača 2021., str. 134. – 141., https://doi.org/10.1093/icesjms/fsaa200

(5)  „Landing Obligation and Choke Species in Multispecies and Mixed Fisheries – The North Sea” („Obveza iskrcavanja i vrste koje ograničavaju ribolov više vrsta i mješoviti ribolov – Sjeverno more”).

(6)  „Landing Obligation and Choke Species in Multispecies and Mixed Fisheries – The North Western Waters” („Obveza iskrcavanja i vrste koje ograničavaju ribolov više vrsta i mješoviti ribolov – sjeverozapadne vode”).

(7)  „Landing Obligation and Choke Species in Multispecies and Mixed Fisheries – The South Western Waters” („Obveza iskrcavanja i vrste koje ograničavaju ribolov više vrsta i mješoviti ribolov – jugozapadne vode”).

(8)  „Discard ban, landing obligation and MSY in the Western Mediterranean Sea – the Spanish case” („Zabrana odbacivanja ulova, obveza iskrcavanja i najviši održivi prinos – slučaj Španjolske”).

(9)  „Discard ban, landing obligation and MSY in the Western Mediterranean Sea – the Italian case” („Zabrana odbacivanja ulova, obveza iskrcavanja i najviši održivi prinos – slučaj Italije”).

(10)  Uhlmann, Sven & Ulrich, Clara & Kennelly, Steven. (2019.). Europska obveza iskrcavanja – smanjenje odbačenog ulova u složenom ribarstvu, ribarstvu više vrsta i ribarstvu u više područja nadležnosti: smanjenje odbačenog ulova u složenom ribarstvu, ribarstvu više vrsta i ribarstvu u više područja nadležnosti.

(11)  „A third assessment of global marine fisheries discards” („Treća procjena odbačenog ulova u globalnome morskom ribarstvu”), FAO, 2019.

(12)  „Evaluation of Member States' Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019)” („Procjena godišnjih izvješća država članica o obvezi iskrcavanja (za 2019.))” (STECF-Adhoc-20-02).

(13)  „Market outlets for unwanted catches” („Mogućnosti tržišnog plasmana neželjenog ulova”). EUMOFA. 2020.

---

srijeda, 19. svibnja 2021.

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/18

---

P9_TA(2021)0236

Izazovi organizatora sportskih događanja u digitalnom okruženju

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. s preporukama Komisiji o izazovima organizatora sportskih događanja u digitalnom okruženju (2020/2073(INL))

(2022/C 15/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 114. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 114. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7., 8., 11., 16., članak 17. stavak 2. te članke 47. i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7., 8., 11., 16., članak 17. stavak 2. te članke 47. i 52.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir Izjavu Komisije o organizatorima sportskih događanja priloženu Zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta od 26. ožujka 2019. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu Komisije o organizatorima sportskih događanja priloženu Zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta od 26. ožujka 2019. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/789 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o utvrđivanju pravila o ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava koja se primjenjuju na određene internetske prijenose organizacija za radiodifuziju i reemitiranja televizijskih i radijskih programa te o izmjeni Direktive Vijeća 93/83/EEZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/789 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o utvrđivanju pravila o ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava koja se primjenjuju na određene internetske prijenose organizacija za radiodifuziju i reemitiranja televizijskih i radijskih programa te o izmjeni Direktive Vijeća 93/83/EEZ (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1128 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja na unutarnjem tržištu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1128 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja na unutarnjem tržištu (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva (5) (Direktiva o provedbi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva (5) (Direktiva o provedbi),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini) (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (8),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2018/334 od 1. ožujka 2018. o mjerama za suzbijanje nezakonitih internetskih sadržaja (9) i Komunikaciju Komisije od 28. rujna 2017. Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru pod naslovom „Suzbijanje nezakonitog sadržaja na internetu: povećanje odgovornosti internetskih platformi” (COM(2017)0555), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2018/334 od 1. ožujka 2018. o mjerama za suzbijanje nezakonitih internetskih sadržaja (9) i Komunikaciju Komisije od 28. rujna 2017. Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru pod naslovom „Suzbijanje nezakonitog sadržaja na internetu: povećanje odgovornosti internetskih platformi” (COM(2017)0555),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. studenoga 2017. Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru pod naslovom „Smjernice o određenim aspektima Direktive 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi prava intelektualnog vlasništva” (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. studenoga 2017. Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru pod naslovom „Smjernice o određenim aspektima Direktive 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi prava intelektualnog vlasništva” (COM(2017)0708),

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju od 25. lipnja 2018. o internetskom oglašavanju i pravima intelektualnog vlasništva u kojem je posredovala Europska komisija i Izvješće Komisije o funkcioniranju Memoranduma o razumijevanju o internetskom oglašavanju i pravima intelektualnog vlasništva (SWD(2020)0167), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju od 25. lipnja 2018. o internetskom oglašavanju i pravima intelektualnog vlasništva u kojem je posredovala Europska komisija i Izvješće Komisije o funkcioniranju Memoranduma o razumijevanju o internetskom oglašavanju i pravima intelektualnog vlasništva (SWD(2020)0167),

| — | uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0139/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0139/2021),

| A. | budući da sport ima ključnu ulogu u društvenom, kulturnom i gospodarskom prosperitetu Unije i promiče zajedničke vrijednosti solidarnosti, raznolikosti i socijalne uključenosti te pritom znatno doprinosi gospodarstvu i društvenom razvoju; |
| --- | --- |

A.

budući da sport ima ključnu ulogu u društvenom, kulturnom i gospodarskom prosperitetu Unije i promiče zajedničke vrijednosti solidarnosti, raznolikosti i socijalne uključenosti te pritom znatno doprinosi gospodarstvu i društvenom razvoju;

| B. | budući da u skladu s člankom 165. UFEU-a Unija doprinosi promicanju pitanja iz domene europskog sporta, vodeći pritom računa o specifičnoj prirodi sporta; budući da bi trebalo uzeti u obzir i doprinos sporta postizanju općih ciljeva Unije kao što su zaštita okoliša, digitalizacija i uključivost te da bi Unija trebala težiti daljnjem razvoju i očuvanju europske dimenzije sporta u digitalnom okružju; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 165. UFEU-a Unija doprinosi promicanju pitanja iz domene europskog sporta, vodeći pritom računa o specifičnoj prirodi sporta; budući da bi trebalo uzeti u obzir i doprinos sporta postizanju općih ciljeva Unije kao što su zaštita okoliša, digitalizacija i uključivost te da bi Unija trebala težiti daljnjem razvoju i očuvanju europske dimenzije sporta u digitalnom okružju;

| C. | budući da se sportom ujedno promiču i usađuju vrijednosti, kao što su uzajamno poštovanje i razumijevanje, solidarnost, jednakost, uključivost, raznolikost, pravednost, suradnja i građanski angažman, uz istodoban bitan doprinos obrazovnim i kulturnim vrijednostima, te da se sport može smatrati kulturnom i društvenom potrebom; budući da je ključno da te vrijednosti potiču organizatori sportskih događanja, radiotelevizijske kuće, internetski posrednici, nacionalna tijela i drugi dionici u sportskom sektoru; budući da se politikom Unije o sportu moraju podupirati ciljevi profesionalnih i amaterskih sportova te da ona može pomoći u reagiranju na transnacionalne izazove; |
| --- | --- |

C.

budući da se sportom ujedno promiču i usađuju vrijednosti, kao što su uzajamno poštovanje i razumijevanje, solidarnost, jednakost, uključivost, raznolikost, pravednost, suradnja i građanski angažman, uz istodoban bitan doprinos obrazovnim i kulturnim vrijednostima, te da se sport može smatrati kulturnom i društvenom potrebom; budući da je ključno da te vrijednosti potiču organizatori sportskih događanja, radiotelevizijske kuće, internetski posrednici, nacionalna tijela i drugi dionici u sportskom sektoru; budući da se politikom Unije o sportu moraju podupirati ciljevi profesionalnih i amaterskih sportova te da ona može pomoći u reagiranju na transnacionalne izazove;

| D. | budući da sport služi kao usmjerivač integracije; budući da bi dionici u području sporta, općine i sportska zajednica trebali surađivati kako bi se ostvario pomak prema održivijem i uključivijem sportskom sektoru olakšavanjem sudjelovanja u sportskim događanjima za sve članove društva, a posebno za osobe s manje prilika, bez obzira na njihovu dob, spol, invaliditet ili etničko podrijetlo; |
| --- | --- |

D.

budući da sport služi kao usmjerivač integracije; budući da bi dionici u području sporta, općine i sportska zajednica trebali surađivati kako bi se ostvario pomak prema održivijem i uključivijem sportskom sektoru olakšavanjem sudjelovanja u sportskim događanjima za sve članove društva, a posebno za osobe s manje prilika, bez obzira na njihovu dob, spol, invaliditet ili etničko podrijetlo;

| E. | budući da je navijačka kultura neizostavan dio sportskog iskustva, a ne samo pozadina za stavljanje proizvoda na tržište; |
| --- | --- |

E.

budući da je navijačka kultura neizostavan dio sportskog iskustva, a ne samo pozadina za stavljanje proizvoda na tržište;

| F. | budući da sektori povezani sa sportom čine 2,12 % BDP-a Unije i da 2,72 % zaposlenih u Uniji radi u tom sektoru; budući da sportski događaji imaju znatan regionalni učinak u smislu sudjelovanja i gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

budući da sektori povezani sa sportom čine 2,12 % BDP-a Unije i da 2,72 % zaposlenih u Uniji radi u tom sektoru; budući da sportski događaji imaju znatan regionalni učinak u smislu sudjelovanja i gospodarstva;

| G. | budući da je amaterski sport temelj za sport na profesionalnoj razini jer mali sportski klubovi čine okosnicu europskog amaterskog sporta i uvelike doprinose razvoju mladih sportaša, pri čemu uglavnom djeluju na dobrovoljnoj osnovi; budući da 35 milijuna amatera doprinosi razvoju masovnog sudjelovanja u sportu i širenju sportskih vrijednosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je amaterski sport temelj za sport na profesionalnoj razini jer mali sportski klubovi čine okosnicu europskog amaterskog sporta i uvelike doprinose razvoju mladih sportaša, pri čemu uglavnom djeluju na dobrovoljnoj osnovi; budući da 35 milijuna amatera doprinosi razvoju masovnog sudjelovanja u sportu i širenju sportskih vrijednosti;

| H. | budući da je razvoj digitalnog okružja i novih tehnologija svim navijačima olakšao pristup sportskim događanjima koja se emitiraju na svim vrstama uređaja, čime se povećava moguća izloženost nezakonitom sadržaju i broj ljudi koji mogu pristupiti takvim emisijama, te je pružio prilike da sportovi koji se tradicionalno ne emitiraju dobiju na vidljivosti; budući da je, nadalje, potaknuo razvoj novih internetskih poslovnih modela i stvorio nove načine stvaranja prihoda; budući da je istodobno olakšao nezakoniti internetski prijenos sportskih događanja i internetsko piratstvo u Uniji i izvan nje, što je štetno i za profesionalni i za amaterski sport i čime se ugrožavaju organizacija i održivost sportskih događanja kao i financijska stabilnost cijelog sportskog sektora; |
| --- | --- |

H.

budući da je razvoj digitalnog okružja i novih tehnologija svim navijačima olakšao pristup sportskim događanjima koja se emitiraju na svim vrstama uređaja, čime se povećava moguća izloženost nezakonitom sadržaju i broj ljudi koji mogu pristupiti takvim emisijama, te je pružio prilike da sportovi koji se tradicionalno ne emitiraju dobiju na vidljivosti; budući da je, nadalje, potaknuo razvoj novih internetskih poslovnih modela i stvorio nove načine stvaranja prihoda; budući da je istodobno olakšao nezakoniti internetski prijenos sportskih događanja i internetsko piratstvo u Uniji i izvan nje, što je štetno i za profesionalni i za amaterski sport i čime se ugrožavaju organizacija i održivost sportskih događanja kao i financijska stabilnost cijelog sportskog sektora;

| I. | budući da je zaštita prava intelektualnog vlasništva temeljno pravo sadržano u Povelji o temeljnim pravima; budući da se značenje i područje primjene temeljnih prava sadržanih u Povelji određuje u skladu s odgovarajućom sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

I.

budući da je zaštita prava intelektualnog vlasništva temeljno pravo sadržano u Povelji o temeljnim pravima; budući da se značenje i područje primjene temeljnih prava sadržanih u Povelji određuje u skladu s odgovarajućom sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava;

| J. | budući da je navijačka kultura, izgrađena na slobodi dijeljenja i proživljavanja sportskog iskustva i u stvarnom vremenu i prije ili nakon sportskih događanja uživo, ključni element uloge koju sport ima u europskom društvu; |
| --- | --- |

J.

budući da je navijačka kultura, izgrađena na slobodi dijeljenja i proživljavanja sportskog iskustva i u stvarnom vremenu i prije ili nakon sportskih događanja uživo, ključni element uloge koju sport ima u europskom društvu;

| K. | budući da nezakoniti prijenos sportskih događaja i širenje nezakonitog sadržaja na internetu ne nanose samo znatnu gospodarsku štetu sportskom sektoru, što dovodi do gubitka prihoda od pretplate i oglašavanja, već su štetni i za krajnje korisnike, kao što su navijači i potrošači, zbog, primjerice, izloženosti tih krajnjih korisnika krađi osobnih podataka, zlonamjernom softveru ili drugim oblicima štete povezane s internetom; budući da je nezakonito emitiranje sportskih događanja često dio rastućih aktivnosti kriminalnih organizacija; budući da internetsko piratstvo ne utječe samo na prijenos uživo sportskih događanja dostupan putem pretplatničkih usluga nego i na besplatno emitiranje sportskih događanja; |
| --- | --- |

K.

budući da nezakoniti prijenos sportskih događaja i širenje nezakonitog sadržaja na internetu ne nanose samo znatnu gospodarsku štetu sportskom sektoru, što dovodi do gubitka prihoda od pretplate i oglašavanja, već su štetni i za krajnje korisnike, kao što su navijači i potrošači, zbog, primjerice, izloženosti tih krajnjih korisnika krađi osobnih podataka, zlonamjernom softveru ili drugim oblicima štete povezane s internetom; budući da je nezakonito emitiranje sportskih događanja često dio rastućih aktivnosti kriminalnih organizacija; budući da internetsko piratstvo ne utječe samo na prijenos uživo sportskih događanja dostupan putem pretplatničkih usluga nego i na besplatno emitiranje sportskih događanja;

| L. | budući da su pandemija bolesti COVID-19 i ograničenja pristupa sportskim događanjima doveli do pada prodaje ulaznica za sportska događanja te istodobno stvorili prilike za razvoj pretplate na sportske kanale, kao i za povećanje publike emitiranja na internetu i putem televizije, te za nezakonite internetske prijenose sportskih događanja; |
| --- | --- |

L.

budući da su pandemija bolesti COVID-19 i ograničenja pristupa sportskim događanjima doveli do pada prodaje ulaznica za sportska događanja te istodobno stvorili prilike za razvoj pretplate na sportske kanale, kao i za povećanje publike emitiranja na internetu i putem televizije, te za nezakonite internetske prijenose sportskih događanja;

| M. | budući da, za razliku od ostalih sektora, većina vrijednosti emitiranja sportskih događanja jest u tome što se ona emitiraju uživo, pa se većina te vrijednosti gubi po završetku događanja; budući da je nezakonit internetski prijenos sportskih događanja najštetniji u prvih trideset minuta nakon pojave na internetu; budući da je, slijedom toga i samo u tom kontekstu, potrebno smjesta reagirati kako bi se zaustavilo nezakonito emitiranje sportskih događanja na internetu; |
| --- | --- |

M.

budući da, za razliku od ostalih sektora, većina vrijednosti emitiranja sportskih događanja jest u tome što se ona emitiraju uživo, pa se većina te vrijednosti gubi po završetku događanja; budući da je nezakonit internetski prijenos sportskih događanja najštetniji u prvih trideset minuta nakon pojave na internetu; budući da je, slijedom toga i samo u tom kontekstu, potrebno smjesta reagirati kako bi se zaustavilo nezakonito emitiranje sportskih događanja na internetu;

| N. | budući da bi djelovanje trebalo usmjeriti na izvor nezakonitih internetskih prijenosa sadržaja, odnosno na omogućitelje nezakonitih internetskih stranica, a ne na pojedinačne korisnike, kao što su navijači i potrošači, koji su nevoljko i nesvjesno uključeni u nezakoniti internetski prijenos; |
| --- | --- |

N.

budući da bi djelovanje trebalo usmjeriti na izvor nezakonitih internetskih prijenosa sadržaja, odnosno na omogućitelje nezakonitih internetskih stranica, a ne na pojedinačne korisnike, kao što su navijači i potrošači, koji su nevoljko i nesvjesno uključeni u nezakoniti internetski prijenos;

| O. | budući da su se posljednjih godina razvili brojni novi multimedijski kanali za nezakonitu distribuciju sportskih događanja uživo, među kojima se ističe nezakonita uporaba televizije putem internetskog protokola (IPTV) zbog sve većeg obujma; |
| --- | --- |

O.

budući da su se posljednjih godina razvili brojni novi multimedijski kanali za nezakonitu distribuciju sportskih događanja uživo, među kojima se ističe nezakonita uporaba televizije putem internetskog protokola (IPTV) zbog sve većeg obujma;

| P. | budući da nezakonito emitiranje cijelog sportskog događanja treba razlikovati od kratkih isječaka koje međusobno dijele navijači, što pripada navijačkoj kulturi, kako bi se, primjerice, istaknuli slučajevi govora mržnje i rasizam; budući da takvo nezakonito emitiranje također treba razlikovati od sadržaja koji se zakonito dijeli uz ograničenja i iznimke predviđene zakonodavstvom o autorskom pravu ili sadržaja koji dijele novinari u svrhu informiranja šire javnosti kako je utvrđeno u Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama; budući da mjere usmjerene na zaštitu prava emitiranja od nezakonite upotrebe i piratstva ne smiju utjecati na slobodu tiska ili mogućnost informativnih medija da informiraju građane; |
| --- | --- |

P.

budući da nezakonito emitiranje cijelog sportskog događanja treba razlikovati od kratkih isječaka koje međusobno dijele navijači, što pripada navijačkoj kulturi, kako bi se, primjerice, istaknuli slučajevi govora mržnje i rasizam; budući da takvo nezakonito emitiranje također treba razlikovati od sadržaja koji se zakonito dijeli uz ograničenja i iznimke predviđene zakonodavstvom o autorskom pravu ili sadržaja koji dijele novinari u svrhu informiranja šire javnosti kako je utvrđeno u Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama; budući da mjere usmjerene na zaštitu prava emitiranja od nezakonite upotrebe i piratstva ne smiju utjecati na slobodu tiska ili mogućnost informativnih medija da informiraju građane;

| Q. | budući da su određena velika sportska događanja od općeg javnog interesa i da bi stoga pristup informacijama o njima u stvarnom vremenu trebao biti zajamčen svim građanima i ne bi trebao podlijegati nepotrebnim ili nezakonitim ograničenjima; budući da se to odnosi i na novinare i novinske reportere koji mogu pružati takve informacije u stvarnom vremenu; budući da bi države članice trebale podupirati prijenos velikih sportskih događanja na besplatnim televizijskim kanalima kao oblik popularne kulture koji ima važnu ulogu u životu građana; |
| --- | --- |

Q.

budući da su određena velika sportska događanja od općeg javnog interesa i da bi stoga pristup informacijama o njima u stvarnom vremenu trebao biti zajamčen svim građanima i ne bi trebao podlijegati nepotrebnim ili nezakonitim ograničenjima; budući da se to odnosi i na novinare i novinske reportere koji mogu pružati takve informacije u stvarnom vremenu; budući da bi države članice trebale podupirati prijenos velikih sportskih događanja na besplatnim televizijskim kanalima kao oblik popularne kulture koji ima važnu ulogu u životu građana;

| R. | budući da postojano raste broj nositelja prava, posrednika i ostalih pružatelja usluga koji razvijaju softverske alate koji mogu identificirati nezakonito emitiranje sportskih događanja uživo s minimalnom marginom pogreške; budući da istodobno pouzdanost obavijesti koje daju ti nositelji prava, posrednici i drugi pružatelji usluga ovisi o točnosti i tehničkoj kvaliteti softverskih alata koje primjenjuju za otkrivanje nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo; |
| --- | --- |

R.

budući da postojano raste broj nositelja prava, posrednika i ostalih pružatelja usluga koji razvijaju softverske alate koji mogu identificirati nezakonito emitiranje sportskih događanja uživo s minimalnom marginom pogreške; budući da istodobno pouzdanost obavijesti koje daju ti nositelji prava, posrednici i drugi pružatelji usluga ovisi o točnosti i tehničkoj kvaliteti softverskih alata koje primjenjuju za otkrivanje nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo;

| S. | budući da bi te nositelje prava, posrednike i druge pružatelje usluga čiji softverski alati mogu učinkovito i pouzdano identificirati nezakonito emitiranje sportskih događanja uživo trebalo smatrati „certificiranim provjerenim označivačima”; budući da bi se poštovanje standarda kvalitete i točnosti trebalo zahtijevati od svakoga tko želi biti pravno smatran certificiranim provjerenim označivačem; budući da bi certifikat temeljen na zajedničkim zahtjevima Unije bila najpoželjnija opcija za osiguranje koherentnog i djelotvornog priznavanja provjerenih označivača; |
| --- | --- |

S.

budući da bi te nositelje prava, posrednike i druge pružatelje usluga čiji softverski alati mogu učinkovito i pouzdano identificirati nezakonito emitiranje sportskih događanja uživo trebalo smatrati „certificiranim provjerenim označivačima”; budući da bi se poštovanje standarda kvalitete i točnosti trebalo zahtijevati od svakoga tko želi biti pravno smatran certificiranim provjerenim označivačem; budući da bi certifikat temeljen na zajedničkim zahtjevima Unije bila najpoželjnija opcija za osiguranje koherentnog i djelotvornog priznavanja provjerenih označivača;

| T. | budući da bi Unija i države članice trebale promicati istraživanje i inovacije za razvoj poboljšanih softverskih alata za identificiranje i prijavljivanje nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo; |
| --- | --- |

T.

budući da bi Unija i države članice trebale promicati istraživanje i inovacije za razvoj poboljšanih softverskih alata za identificiranje i prijavljivanje nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo;

| U. | budući da sportska događanja nisu predmet zaštite autorskim pravima u okviru zakonodavstva Unije, ali su kao takva jedinstvena i do te mjere originalna, što ih može pretvoriti u sadržaj koji zaslužuje zaštitu usporedivu sa zaštitom autorskih djela; budući da u pravu Unije ne postoji usklađena zaštita za organizatore sportskih događanja kao takve; budući da je, međutim, zakonodavstvom nekih država članica predviđena posebna zaštita organizatora sportskih događanja, zbog čega dolazi do pravne nesigurnosti i do fragmentacije regulatornog okvira Unije; |
| --- | --- |

U.

budući da sportska događanja nisu predmet zaštite autorskim pravima u okviru zakonodavstva Unije, ali su kao takva jedinstvena i do te mjere originalna, što ih može pretvoriti u sadržaj koji zaslužuje zaštitu usporedivu sa zaštitom autorskih djela; budući da u pravu Unije ne postoji usklađena zaštita za organizatore sportskih događanja kao takve; budući da je, međutim, zakonodavstvom nekih država članica predviđena posebna zaštita organizatora sportskih događanja, zbog čega dolazi do pravne nesigurnosti i do fragmentacije regulatornog okvira Unije;

| V. | budući da je pravom Unije predviđen opći okvir za mehanizme obavješćivanja i djelovanja koji omogućuju uklanjanje ili onemogućivanje pristupa nezakonitim informacijama koje pohranjuju posrednici; budući da su pravom Unije predviđene mjere provedbe u okviru građanskog prava koje sudska ili upravna tijela mogu poduzeti u određenim uvjetima kako bi se spriječile ili zaustavile povrede prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

V.

budući da je pravom Unije predviđen opći okvir za mehanizme obavješćivanja i djelovanja koji omogućuju uklanjanje ili onemogućivanje pristupa nezakonitim informacijama koje pohranjuju posrednici; budući da su pravom Unije predviđene mjere provedbe u okviru građanskog prava koje sudska ili upravna tijela mogu poduzeti u određenim uvjetima kako bi se spriječile ili zaustavile povrede prava intelektualnog vlasništva;

| W. | budući da, međutim, postojeći pravni okvir ne omogućuje poduzimanje hitnih mjera potrebnih za otklanjanje nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo; budući da su neke države članice nadalje donijele pravila o mehanizmima obavješćivanja i djelovanja koja nisu usklađena na razini Unije; |
| --- | --- |

W.

budući da, međutim, postojeći pravni okvir ne omogućuje poduzimanje hitnih mjera potrebnih za otklanjanje nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo; budući da su neke države članice nadalje donijele pravila o mehanizmima obavješćivanja i djelovanja koja nisu usklađena na razini Unije;

Uvod i opće napomene

| 1. | traži da Komisija nakon provođenja potrebne procjene učinka bez odgode i na temelju članka 114. UFEU-a podnese prijedlog zakonodavnih akata u skladu s preporukama izloženima u Prilogu ovom izvješću; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da sport znatno doprinosi društvenoj uključenosti, obrazovanju i osposobljavanju, otvaranju radnih mjesta, zapošljivosti i javnom zdravlju u Uniji; također smatra da bi prihodi od organizacije sportskih događanja trebali u većoj mjeri doprinositi financiranju sportskih aktivnosti korisnih za društvo, čime se odražava društvena važnost sporta; napominje da u mnogim europskim zemljama novac dodijeljen amaterskom sportu izravno ovisi o prihodima od prava na emitiranje sportskih sadržaja; stoga ističe potrebu za većom financijskom solidarnošću u sportskom ekosustavu i napominje da bi dio tih prihoda trebalo usmjeriti u razvoj amaterskog sporta, sporta za osobe s invaliditetom i sportova koji su medijski manje zastupljeni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na izjavu Komisije u prilogu Rezoluciji Europskog parlamenta o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu, usvojenoj u ožujku 2019., u skladu s kojom će „Komisija ocijeniti izazove s kojima se suočavaju organizatori sportskih događanja u digitalnom okruženju, a posebno pitanja povezana s nezakonitim emitiranjem sportskih programa na internetu”; |
| --- | --- |

3.

Sportska događanja i prava intelektualnog vlasništva

| 4. | napominje da sportska događanja kao takva ne mogu biti zaštićena autorskim pravom; podsjeća da pravom Unije, za razliku od prava u nekim državama članicama, nije predviđeno posebno pravo organizatora sportskih događanja; podsjeća da neke države članice dopuštaju takozvanu zaštitu „prava kuće” na temelju ugovornog odnosa, a pravom Unije proizvođačima prve snimke filma dodjeljuje se srodno pravo u pogledu izvornika i umnoženih primjeraka njihovih filmova; uviđa da je pravna zaštita, uključujući prava intelektualnog vlasništva, važna za organizatore sportskih događanja, posebno u vezi s licenciranjem prava na emitiranje sportskih događanja koja organiziraju, jer iskorištavanje tih prava predstavlja relevantan izvor prihoda, za kojim slijede sponzorstva, oglašavanje i prodaja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da kršenje prava emitiranja u sportu ugrožava njegovo dugoročno financiranje; |
| --- | --- |

5.

Internetsko piratstvo emitiranja sportskih događanja uživo

| 6. | smatra da je rješavanje problema internetskog piratstva sportskih događanja koja se emitiraju „uživo” i čija ekonomska vrijednost proizlazi upravo iz emitiranja „uživo” glavni izazov s kojim se suočavaju organizatori sportskih događanja, a koji zahtijeva zakonodavni odgovor na razini Unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primjećuje da je nezakonit internetski prijenos sportskih događanja sve učestalija pojava koja je štetna za sportski ekosustav i krajnje korisnike, koji bi mogli biti izloženi različitim oblicima štete kao što su krađa identiteta, zlonamjerni softver (npr. onaj koji dolazi s besplatnih aplikacija ili krađa autentifikacije kreditnih kartica ili drugih osobnih podataka) ili drugi oblici štete; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da organizatori sportskih događanja ulažu znatne financijske, tehničke i ljudske resurse kako bi riješili problem internetskog piratstva i surađivali s pružateljima usluga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | istodobno smatra da bi organizatori sportskih događanja trebali doprinositi europskom modelu sporta koji doprinosi razvoju sporta i koji je u skladu s društvenim i obrazovnim ciljevima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da bi zakonito pružanje sportskih sadržaja trebalo bolje promicati u Uniji i poziva Komisiju da poduzme mjere kojima će se potrošačima olakšati pronalaženje zakonitih načina pristupanja sportskom sadržaju na internetu; poziva Komisiju da redovito ažurira popis načina takvog pristupanja sadržaju na internetskoj stranici Agorateka.eu i da zajamči daljnji razvoj te platforme; ističe da odgovornost za nezakonito emitiranje sportskih događanja nose pružatelji usluga internetskog prijenosa i platforme, a ne navijači ili potrošači, koji često nehotice nailaze na nezakoniti internetski sadržaj, te bi ih trebalo dodatno informirati o dostupnim pravnim mogućnostima; |
| --- | --- |

10.

Potreba za učinkovitom provedbom prava

| 11. | naglašava da, s obzirom na posebnost emitiranja sportskih događanja uživo i činjenicu da je njihova vrijednost uglavnom ograničena na trajanje određenog događaja, postupci provedbe moraju biti što brži; smatra, međutim, da važeći pravni okvir za sudske naloge te mehanizme obavješćivanja i uklanjanja ne jamči uvijek i u dovoljnoj mjeri učinkovito i pravodobno provođenje prava radi uklanjanja nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo; smatra da bi stoga što prije trebalo donijeti konkretne mjere svojstvene za emitiranje sportskih događanja uživo, kako bi se aktualni pravni okvir prilagodio tim konkretnim izazovima i bio primjeren za njih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži da se nezakoniti sportski prijenosi uživo internetskih posrednika uklone ili da im se onemogući pristup, i to odmah ili što brže, a svakako u roku od najviše 30 minuta od primitka obavijesti nositelja prava ili certificiranog provjerenog označivača o postojanju takvog nezakonitog prijenosa; ističe da u kontekstu aktualne rezolucije „odmah” valja shvatiti kao odmah ili što brže, a svakako u roku od najviše 30 minuta od primitka obavijesti nositelja prava ili certificiranog provjerenog označivača; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi u slučajevima nezakonitog emitiranja sportskih događanja kao cilj trebalo postaviti uklanjanje u stvarnom vremenu, pod uvjetom da ne postoji sumnja u pogledu vlasništva prava i činjenice da emitiranje predmetnog sportskog događanja nije bilo odobreno; no naglašava da se svim takvim mjerama mora poštovati opće pravno načelo da se ne nameće opća obveza praćenja; |
| --- | --- |

13.

Prekogranična provedba prava

| 14. | ističe i da se opći okvir predviđen pravom Unije ne primjenjuje ujednačeno na nacionalnoj razini te da se mehanizmi u okviru građanskog prava te mehanizmi obavješćivanja i uklanjanja razlikuju od jedne države članice do druge; smatra da su instrumenti provedbe u prekograničnom kontekstu nedovoljno učinkoviti; traži daljnje usklađivanje postupaka i pravnih lijekova u Uniji kako bi se, u kontekstu paketa Akta o digitalnim uslugama i drugih potencijalnih zakonodavnih prijedloga, uzela u obzir posebna priroda emitiranja sportskih događaja uživo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da se nacionalne provedbene agencije i tijela bore s izazovima poput nedostatka resursa i osposobljenog osoblja; ističe važnost bliske suradnje i razmjene primjera najbolje prakse između relevantnih tijela na razini Unije, nacionalnih tijela i relevantnih aktera radi poboljšanja cjelokupne pravne infrastrukture diljem Unije; |
| --- | --- |

15.

Postupci obavješćivanja i djelovanja

| 16. | podsjeća da su na temelju Direktive o elektroničkoj trgovini određeni pružatelji internetskih usluga dužni trenutačno ukloniti nezakonite informacije koje pohranjuju ili onemogućiti pristup njima čim saznaju da su nezakonite ili steknu saznanja o tome iz obavijesti koje im se dostavljaju; smatra da bi postupci obavješćivanja i djelovanja trebali biti temelj za mjere protiv nezakonitog sadržaja u Uniji; no smatra da postojeći postupak obavješćivanja i uklanjanja ne omogućuje brzu provedbu tako da pruža učinkovita pravna sredstva, s obzirom na posebna obilježja sportskih događanja „uživo”; ističe da svaka odredba koju treba donijeti, a kojom se uređuje određeno pitanje, mora biti u skladu s općim okvirom utvrđenim relevantnim pravom Unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na Rezoluciju Parlamenta o Aktu o digitalnim uslugama: prilagodba odredbi trgovačkog i građanskog prava za poduzeća koja posluju na internetu (10), u kojoj se od Komisije traži da osigura da platforme za smještaj sadržaja na poslužitelju djeluju žurno kako bi sadržaj učinili nedostupnim ili ga uklonili; smatra da bi trebalo uspostaviti mehanizam koji obuhvaća certificirane provjerene označivače, a u okviru kojeg se nezakonito emitiranje sportskog događanja koje je prijavio certificirani provjereni označivač smjesta uklanja ili mu se onemogućuje pristup, ne dovodeći u pitanje provedbu mehanizma za podnošenje pritužbi i pravnu zaštitu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da se sportski sadržaj često tehnički obrađuje, što ne ostavlja mjesta sumnji o tome tko ima pravo na njegovo emitiranje na internetu te da organizatori sportskih događanja, kao nositelji prava, poznaju sve svoje službene nositelje licencije, što omogućuje nedvosmisleno otkrivanje nezakonitih usluga prijenosa na internetu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ustraje u tome da bi poslužitelji prijenosa podataka i platforme za internetski prijenos trebali uvesti posebne alate ili mjere za onemogućavanje pristupa nezakonitim prijenosima sportskih događanja uživo ili za uklanjanje takvih sadržaja dostupnih u okviru njihovih usluga; |
| --- | --- |

19.

Sudski nalozi za blokiranje

| 20. | napominje da su postupci izdavanja sudskih naloga relativno dugi i obično stupaju na snagu nakon završetka emitiranja; upućuje na postojanje praksi razvijenih na nacionalnoj razini kao što su sudski nalozi uživo i dinamični sudski nalozi, koji su se pokazali kao sredstvo za učinkovitiju borbu protiv piratstva emitiranja sportskih događanja; poziva Komisiju da ocijeni učinak i primjerenost uvođenja postupaka zabrane sudskim nalozima kako bi se omogućilo sprečavanje pristupa nezakonitim sadržajima sportskih događanja uživo na internetu ili njihova uklanjanja u stvarnom vremenu na temelju modela naloga za blokiranje „uživo” i „dinamičnih sudskih naloga”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ustraje u tome da postupci zabrane s ciljem uklanjanja ili onemogućivanja pristupa nezakonitim emitiranju sportskih događanja na internetu, bez obzira na način njihove provedbe, moraju osigurati da mjere budu strogo usmjerene samo na nezakonit sadržaj i da ne dovedu do proizvoljnog i prekomjernog blokiranja zakonitog sadržaja; upućuje na sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava prema kojoj nezakonita priroda određenog sadržaja ne opravdava kolateralno blokiranje zakonitog sadržaja koji se nalazi na istoj internetskoj stranici ili poslužitelju; |
| --- | --- |

21.

Zaštitne mjere

| 22. | uviđa da bi blokiranje u stvarnom vremenu moglo utjecati na temeljna prava ako iznimno učini zakonit sadržaj nedostupnim; stoga naglašava potrebu za zaštitnim mjerama kako bi se osiguralo da se pravnim okvirom uspostavi prava ravnoteža između potrebe za učinkovitošću mjera provedbe i potrebe za zaštitom prava trećih strana; u tom pogledu smatra da bi provedbene mjere za zaštitu sadržaja uživo trebale biti učinkovite i razmjerne, posebno za mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća, i da bi trebale obuhvaćati pružanje pristupa učinkovitim pravnim lijekovima, odgovarajuće informacije o navodnom kršenju za pogođene pružatelje usluga i internetske korisnike te odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite temeljnih prava i osobnih podataka; |
| --- | --- |

22.

Srodno pravo i pravo sui generis za organizatore sportskih događanja

| 23. | primjećuje da pravom Unije nije predviđeno pravo srodno autorskom pravu za organizatore sportskih događanja, ali da su neke države članice u svoje zakonodavstvo uvele posebna prava za organizatore sportskih događanja, uključujući novo autorskom pravu „srodno pravo”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da stvaranje novog prava u pravu Unije za organizatore sportskih događanja neće riješiti probleme s kojima se oni suočavaju, a koji proistječu iz nedostatka učinkovite i pravodobne provedbe njihovih postojećih prava; |
| --- | --- |

24.

Druge mjere

| 25. | traži jačanje suradnje između tijela država članica, vlasnika prava i posrednika; nadalje poziva Komisiju da, u okviru svoje nadležnosti, podrži države članice u njihovim nastojanjima da poboljšaju postojeću infrastrukturu i mjere; |
| --- | --- |

25.

Završni aspekti

| 26. | smatra da zatraženi prijedlog nema financijskih implikacija; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i priložene preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL L 130, 17.5.2019., str. 92.

(2)  SL C 108, 26.3.2021., str. 231.

(3)  SL L 130, 17.5.2019., str. 82.

(4)  SL L 168, 30.6.2017., str. 1.

(5)  SL L 157, 30.4.2004., str. 45.

(6)  SL L 178, 17.7.2000., str. 1.

(7)  SL L 167, 22.6.2001., str. 10.

(8)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

(9)  SL L 63, 6.3.2018., str. 50.

(10)  Usvojeni tekstovi: P9_TA(2020)0273.

---

PRILOG REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

A.   NAČELA I CILJEVI TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Kako bi se osigurala odgovarajuća i učinkovita zaštita prava koja se odnose na sportska događanja uživo, trebalo bi izmijeniti aktualni pravni okvir Unije. To će se postići uzimajući u obzir sljedeće ciljeve i načela:

| — | poboljšati i učiniti djelotvornijim postojeći pravni okvir Unije za provedbu prava intelektualnog vlasništva koja se odnose na sportska događanja uživo, uzimajući u obzir njihovu posebnost, a osobito kratkotrajnu vrijednost tih događanja, na temelju primjera najbolje prakse u državama članicama; |
| --- | --- |

—

poboljšati i učiniti djelotvornijim postojeći pravni okvir Unije za provedbu prava intelektualnog vlasništva koja se odnose na sportska događanja uživo, uzimajući u obzir njihovu posebnost, a osobito kratkotrajnu vrijednost tih događanja, na temelju primjera najbolje prakse u državama članicama;

| — | uvesti sustav Unije kojim se utvrđuju zajednički kriteriji za certifikaciju „provjerenih označivača”; |
| --- | --- |

—

uvesti sustav Unije kojim se utvrđuju zajednički kriteriji za certifikaciju „provjerenih označivača”;

| — | razjasniti postojeće zakonodavstvo i donijeti konkretne mjere kako bi se osiguralo trenutačno uklanjanje ili onemogućivanje internetskog pristupa nezakonitom sadržaju sportskih događanja, uključujući takve sadržaje koje je prijavio certificirani provjereni označivač radi učinkovitog suzbijanja nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo; shvatiti da „odmah” znači odmah ili što brže, a svakako u roku od najviše 30 minuta od primitka obavijesti nositelja prava ili certificiranih provjerenih označivača; |
| --- | --- |

—

razjasniti postojeće zakonodavstvo i donijeti konkretne mjere kako bi se osiguralo trenutačno uklanjanje ili onemogućivanje internetskog pristupa nezakonitom sadržaju sportskih događanja, uključujući takve sadržaje koje je prijavio certificirani provjereni označivač radi učinkovitog suzbijanja nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo; shvatiti da „odmah” znači odmah ili što brže, a svakako u roku od najviše 30 minuta od primitka obavijesti nositelja prava ili certificiranih provjerenih označivača;

| — | istaknuti da bi posrednici trebali uvesti učinkovite obveze poznavanja svojeg poslovnog korisnika kako bi spriječili zloupotrebu svojih usluga za olakšavanje nezakonitog internetskog prijenosa sportskih događanja; u tu svrhu poziva Komisiju da u okviru predstojećeg Akta o digitalnim uslugama predloži uvođenje takvih obveza; |
| --- | --- |

—

istaknuti da bi posrednici trebali uvesti učinkovite obveze poznavanja svojeg poslovnog korisnika kako bi spriječili zloupotrebu svojih usluga za olakšavanje nezakonitog internetskog prijenosa sportskih događanja; u tu svrhu poziva Komisiju da u okviru predstojećeg Akta o digitalnim uslugama predloži uvođenje takvih obveza;

| — | dodatno uskladiti, ako je potrebno, postupke i pravna sredstva u Uniji radi poboljšanja i jačanja učinkovitosti mjera, među ostalim i u prekograničnom kontekstu, ne dovodeći u pitanje opći okvir Unije; |
| --- | --- |

—

dodatno uskladiti, ako je potrebno, postupke i pravna sredstva u Uniji radi poboljšanja i jačanja učinkovitosti mjera, među ostalim i u prekograničnom kontekstu, ne dovodeći u pitanje opći okvir Unije;

| — | ocijeniti postojeće provedbene mjere radi njihova poboljšanja i omogućivanja trenutačnog uklanjanja nezakonitog sportskog sadržaja koji se emitira uživo, uključujući nezakoniti sportski sadržaj uživo o kojem je obavijestio certificirani pouzdani označivač; |
| --- | --- |

—

ocijeniti postojeće provedbene mjere radi njihova poboljšanja i omogućivanja trenutačnog uklanjanja nezakonitog sportskog sadržaja koji se emitira uživo, uključujući nezakoniti sportski sadržaj uživo o kojem je obavijestio certificirani pouzdani označivač;

| — | uskladiti upotrebu brzih i prilagodljivih postupaka blokiranja u slučaju višekratnih povreda prava koje su već utvrđene, što omogućuje trenutačno uklanjanje ili onemogućivanje pristupa nezakonitom emitiranju sportskih događanja uživo na internetu, među ostalim i kad su taj nezakoniti sadržaj prijavili certificirani provjereni označivači, na temelju modela sudskih naloga za blokiranje „uživo” i „dinamičnih sudskih naloga”; |
| --- | --- |

—

uskladiti upotrebu brzih i prilagodljivih postupaka blokiranja u slučaju višekratnih povreda prava koje su već utvrđene, što omogućuje trenutačno uklanjanje ili onemogućivanje pristupa nezakonitom emitiranju sportskih događanja uživo na internetu, među ostalim i kad su taj nezakoniti sadržaj prijavili certificirani provjereni označivači, na temelju modela sudskih naloga za blokiranje „uživo” i „dinamičnih sudskih naloga”;

| — | osigurati da se mjerama koje se predlažu uzmu u obzir opseg, težina i ponavljanje povrede i usmjeriti se na nezakonito emitiranje, isključujući snimanje i objavljivanje nezakonitih amaterskih snimki sportskih događanja; |
| --- | --- |

—

osigurati da se mjerama koje se predlažu uzmu u obzir opseg, težina i ponavljanje povrede i usmjeriti se na nezakonito emitiranje, isključujući snimanje i objavljivanje nezakonitih amaterskih snimki sportskih događanja;

| — | osigurati da mjere koje se predlažu budu razmjerne i održavaju pravu ravnotežu između potrebe da mjere provedbe budu učinkovite i potrebe zaštite relevantnih prava trećih strana, uključujući prava pružatelja usluga, navijača i potrošača; |
| --- | --- |

—

osigurati da mjere koje se predlažu budu razmjerne i održavaju pravu ravnotežu između potrebe da mjere provedbe budu učinkovite i potrebe zaštite relevantnih prava trećih strana, uključujući prava pružatelja usluga, navijača i potrošača;

| — | pojasniti da odgovornost za nezakonito emitiranje sportskih događanja ne snose navijači i potrošači; |
| --- | --- |

—

pojasniti da odgovornost za nezakonito emitiranje sportskih događanja ne snose navijači i potrošači;

| — | dopuniti prilagodbu zakonodavnog okvira nezakonodavnim mjerama, uključujući pojačanu suradnju između tijela država članica, vlasnika prava i posrednika; |
| --- | --- |

—

dopuniti prilagodbu zakonodavnog okvira nezakonodavnim mjerama, uključujući pojačanu suradnju između tijela država članica, vlasnika prava i posrednika;

B.   MJERE KOJE PREDLAŽE

Ne dovodeći u pitanje očekivana pravila koja će biti utvrđena u relevantnom pravu Unije kojim se uspostavljaju opća pravila o suzbijanju nezakonitog sadržaja na internetu, u zakonodavstvo Unije trebalo bi uvesti posebne odredbe o pravima organizatora sportskih događanja, osobito usmjerene na:

| — | razjašnjenje što podrazumijeva izraz „žurno djeluje” naveden u članku 14. Direktive o elektroničkoj trgovini u odnosu na internetskog posrednika, tako da se smatra da „žurno” znači odmah ili što brže i svakako u roku od najviše 30 minuta po primitku obavijesti nositelja prava ili certificiranog provjerenog označivača; |
| --- | --- |

—

razjašnjenje što podrazumijeva izraz „žurno djeluje” naveden u članku 14. Direktive o elektroničkoj trgovini u odnosu na internetskog posrednika, tako da se smatra da „žurno” znači odmah ili što brže i svakako u roku od najviše 30 minuta po primitku obavijesti nositelja prava ili certificiranog provjerenog označivača;

| — | uspostavljanje zajedničkog Unijina standarda kvalitete i tehničke pouzdanosti softverskih alata koje nositelji prava, posrednici i drugi pružatelji usluga primjenjuju za otkrivanje nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo radi utvrđivanja programa certificiranja za „provjerene označivače”; |
| --- | --- |

—

uspostavljanje zajedničkog Unijina standarda kvalitete i tehničke pouzdanosti softverskih alata koje nositelji prava, posrednici i drugi pružatelji usluga primjenjuju za otkrivanje nezakonitog emitiranja sportskih događanja uživo radi utvrđivanja programa certificiranja za „provjerene označivače”;

| — | predviđanje da se obavijesti koje su izdali certificirani provjereni označivači smatraju točnima i pouzdanima te da bi stoga sadržaj nezakonitih sportskih događanja uživo na internetu koji je prijavio certificirani pouzdani označivač trebalo smjesta ukloniti ili mu onemogućiti pristup, ne dovodeći u pitanje provedbu mehanizama za podnošenje pritužbi i pravnu zaštitu; |
| --- | --- |

—

predviđanje da se obavijesti koje su izdali certificirani provjereni označivači smatraju točnima i pouzdanima te da bi stoga sadržaj nezakonitih sportskih događanja uživo na internetu koji je prijavio certificirani pouzdani označivač trebalo smjesta ukloniti ili mu onemogućiti pristup, ne dovodeći u pitanje provedbu mehanizama za podnošenje pritužbi i pravnu zaštitu;

| — | omogućivanje postupaka trenutačnog uklanjanja usmjerenih na nezakoniti sadržaj sportskih događanja uživo, pod uvjetom da ne postoji sumnja u pogledu vlasništva tog prava i da emitiranje nije bilo odobreno; |
| --- | --- |

—

omogućivanje postupaka trenutačnog uklanjanja usmjerenih na nezakoniti sadržaj sportskih događanja uživo, pod uvjetom da ne postoji sumnja u pogledu vlasništva tog prava i da emitiranje nije bilo odobreno;

| — | jamčenje da su mjere koje trebaju poduzeti posrednici djelotvorne, opravdane, razmjerne, odgovarajuće, uzimajući u obzir ozbiljnost i razmjer povrede, osiguravajući, primjerice, da uklanjanje ili onemogućavanje pristupa nezakonitom sadržaju ne zahtijeva blokiranje cjelokupne platforme koja sadrži zakonite usluge; |
| --- | --- |

—

jamčenje da su mjere koje trebaju poduzeti posrednici djelotvorne, opravdane, razmjerne, odgovarajuće, uzimajući u obzir ozbiljnost i razmjer povrede, osiguravajući, primjerice, da uklanjanje ili onemogućavanje pristupa nezakonitom sadržaju ne zahtijeva blokiranje cjelokupne platforme koja sadrži zakonite usluge;

| — | poduzimanje mjera kojima se olakšava pronalaženje pravnih sredstava za pristup sportskim sadržajima, među ostalim redovitim ažuriranjem popisa pružatelja tih sredstava na Agorateka.eu i jamčenjem da su gledatelji obaviješteni o tim pravnim sredstvima i načinu njihove upotrebe za pristup sadržaju pri provedbi mjera blokiranja; |
| --- | --- |

—

poduzimanje mjera kojima se olakšava pronalaženje pravnih sredstava za pristup sportskim sadržajima, među ostalim redovitim ažuriranjem popisa pružatelja tih sredstava na Agorateka.eu i jamčenjem da su gledatelji obaviješteni o tim pravnim sredstvima i načinu njihove upotrebe za pristup sadržaju pri provedbi mjera blokiranja;

| — | osiguravanje i aktivno podupiranje rješenja za provedbu kao što su privatni sporazumi među dionicima; Komisija bi u tom pogledu trebala procijeniti i izvijestiti o prikladnosti i utjecaju stvaranja obveze pružateljima internetskih sadržaja da smjesta izvrše uklanjanje kako bi uklonili nezakonite prijenose sportskih događanja dostupne u okviru njihovih usluga ili kako bi im onemogućili pristup; |
| --- | --- |

—

osiguravanje i aktivno podupiranje rješenja za provedbu kao što su privatni sporazumi među dionicima; Komisija bi u tom pogledu trebala procijeniti i izvijestiti o prikladnosti i utjecaju stvaranja obveze pružateljima internetskih sadržaja da smjesta izvrše uklanjanje kako bi uklonili nezakonite prijenose sportskih događanja dostupne u okviru njihovih usluga ili kako bi im onemogućili pristup;

Direktivu 2004/48/EZ (Direktiva o provedbi) trebalo bi izmijeniti kako bi se učinilo sljedeće:

| — | uvela mogućnost da nadležno sudsko ili upravno tijelo izda sudske naloge za onemogućivanje pristupa ili uklanjanje nezakonitih sadržaja sportskih događanja uživo na internetu u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

—

uvela mogućnost da nadležno sudsko ili upravno tijelo izda sudske naloge za onemogućivanje pristupa ili uklanjanje nezakonitih sadržaja sportskih događanja uživo na internetu u stvarnom vremenu;

| — | omogućila upotreba sudskih naloga za blokiranje koji se izvršavaju tijekom cijelog emitiranja sportskog događanja uživo, ali su ograničeni na trajanje emitiranja uživo, tako da je internetska stranica na kojoj dolazi do povrede blokirana samo za vrijeme trajanja događanja; takve zabrane trebaju biti privremene; |
| --- | --- |

—

omogućila upotreba sudskih naloga za blokiranje koji se izvršavaju tijekom cijelog emitiranja sportskog događanja uživo, ali su ograničeni na trajanje emitiranja uživo, tako da je internetska stranica na kojoj dolazi do povrede blokirana samo za vrijeme trajanja događanja; takve zabrane trebaju biti privremene;

| — | uskladilo zakonodavstvo tako da je, kada je riječ o sportskim događanjima uživo, moguće koristiti sudske naloge s kojima bi se trebao blokirati pristup ne samo internetskoj stranici na kojoj je došlo do povrede, već i na svim drugim internetskim stranicama na kojima dolazi do iste povrede, bez obzira na naziv domene ili IP adresu koja se koristi te bez potrebe za izdavanjem novog sudskog naloga; |
| --- | --- |

—

uskladilo zakonodavstvo tako da je, kada je riječ o sportskim događanjima uživo, moguće koristiti sudske naloge s kojima bi se trebao blokirati pristup ne samo internetskoj stranici na kojoj je došlo do povrede, već i na svim drugim internetskim stranicama na kojima dolazi do iste povrede, bez obzira na naziv domene ili IP adresu koja se koristi te bez potrebe za izdavanjem novog sudskog naloga;

| — | navelo da bi uklanjanje nezakonitog sadržaja trebalo provesti odmah ili što je brže moguće, a svakako u roku od najviše 30 minuta od primitka obavijesti od nositelja prava ili od certificiranog provjerenog označivača, pod uvjetom da je o nezakonitosti emitiranja obavijestio certificirani provjereni označivač ili, u slučaju nejasnoća, sam nositelj prava; trebalo bi jasno navesti nositelje prava ili certificirane provjerene označivače kako bi se spriječilo uklanjanje zakonitog sadržaja; u tu svrhu, za onemogućivanje pristupa ili uklanjanje nezakonitog sadržaja u načelu se ne bi smio blokirati pristup poslužitelju na kojem su smještene zakonite usluge i sadržaj; |
| --- | --- |

—

navelo da bi uklanjanje nezakonitog sadržaja trebalo provesti odmah ili što je brže moguće, a svakako u roku od najviše 30 minuta od primitka obavijesti od nositelja prava ili od certificiranog provjerenog označivača, pod uvjetom da je o nezakonitosti emitiranja obavijestio certificirani provjereni označivač ili, u slučaju nejasnoća, sam nositelj prava; trebalo bi jasno navesti nositelje prava ili certificirane provjerene označivače kako bi se spriječilo uklanjanje zakonitog sadržaja; u tu svrhu, za onemogućivanje pristupa ili uklanjanje nezakonitog sadržaja u načelu se ne bi smio blokirati pristup poslužitelju na kojem su smještene zakonite usluge i sadržaj;

| — | poboljšala suradnja među tijelima država članica, među ostalim putem razmjene podataka i primjera najbolje prakse te stvaranjem aktivne i ažurirane mreže nacionalnih tijela; Komisija bi trebala ocijeniti dodanu vrijednost imenovanja neovisnog upravnog tijela u svakoj državi članici koje bi imalo ulogu u sustavu provedbe, posebno u slučaju brze provedbe kao što je to za internetsko piratstvo sportskih sadržaja uživo; |
| --- | --- |

—

poboljšala suradnja među tijelima država članica, među ostalim putem razmjene podataka i primjera najbolje prakse te stvaranjem aktivne i ažurirane mreže nacionalnih tijela; Komisija bi trebala ocijeniti dodanu vrijednost imenovanja neovisnog upravnog tijela u svakoj državi članici koje bi imalo ulogu u sustavu provedbe, posebno u slučaju brze provedbe kao što je to za internetsko piratstvo sportskih sadržaja uživo;

| — | ojačala suradnja između posrednika i nositelja prava, među ostalim promicanjem sklapanja memorandumâ o razumijevanju koji bi mogli predvidjeti poseban postupak obavješćivanja i djelovanja. |
| --- | --- |

—

ojačala suradnja između posrednika i nositelja prava, među ostalim promicanjem sklapanja memorandumâ o razumijevanju koji bi mogli predvidjeti poseban postupak obavješćivanja i djelovanja.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/28

---

P9_TA(2021)0238

Umjetna inteligencija u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o umjetnoj inteligenciji u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru (2020/2017(INI))

(2022/C 15/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima(„Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima(„Povelja”),

| — | uzimajući u obzir članke 165., 166. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 165., 166. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 9. lipnja 2020. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 9. lipnja 2020. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe (1),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. o temi „Digitalni jaz među spolovima” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. o temi „Digitalni jaz među spolovima” (2),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2018. o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021. – 2027. (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2018. o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021. – 2027. (COM(2018)0434),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o Akcijskom planu za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o Akcijskom planu za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu (COM(2020)0624),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM(2020)0625),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 19. veljače 2020. o utjecaju umjetne inteligencije, interneta stvari i robotike na sigurnost i odgovornost (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 19. veljače 2020. o utjecaju umjetne inteligencije, interneta stvari i robotike na sigurnost i odgovornost (COM(2020)0064),

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu Europske komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Umjetna inteligencija – europski pristup izvrsnosti i povjerenju” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu Europske komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Umjetna inteligencija – europski pristup izvrsnosti i povjerenju” (COM(2020)0065),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. travnja 2018. naslovljenu „Umjetna inteligencija za Europu” (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. travnja 2018. naslovljenu „Umjetna inteligencija za Europu” (COM(2018)0237),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022),

| — | uzimajući u obzir izvješće Stručne skupine Komisije na visokoj razini za umjetnu inteligenciju od 8. travnja 2019. pod nazivom „Etičke smjernice za pouzdanu umjetnu inteligenciju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Stručne skupine Komisije na visokoj razini za umjetnu inteligenciju od 8. travnja 2019. pod nazivom „Etičke smjernice za pouzdanu umjetnu inteligenciju”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2019. o sveobuhvatnoj europskoj industrijskoj politici o umjetnoj inteligenciji i robotici (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2019. o sveobuhvatnoj europskoj industrijskoj politici o umjetnoj inteligenciji i robotici (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2018. o modernizaciji sustava obrazovanja u EU-u (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2018. o modernizaciji sustava obrazovanja u EU-u (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (7),

| — | uzimajući u obzir kratko izvješće svog Resornog odjela za strukturnu i kohezijsku politiku iz svibnja 2020. o upotrebi umjetne inteligencije u kulturnim i kreativnim sektorima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kratko izvješće svog Resornog odjela za strukturnu i kohezijsku politiku iz svibnja 2020. o upotrebi umjetne inteligencije u kulturnim i kreativnim sektorima,

| — | uzimajući u obzir detaljnu analizu svog Resornog odjela za strukturnu i kohezijsku politiku iz svibnja 2020. o upotrebi umjetne inteligencije u audiovizualnom sektoru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir detaljnu analizu svog Resornog odjela za strukturnu i kohezijsku politiku iz svibnja 2020. o upotrebi umjetne inteligencije u audiovizualnom sektoru,

| — | uzimajući u obzir studiju svoga Resornog odjela za prava građana i ustavna pitanja iz travnja 2020. o obrazovanju i zapošljavanju žena u znanosti, tehnologiji i digitalnom gospodarstvu, uključujući umjetnu inteligenciju i njezin utjecaj na rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju svoga Resornog odjela za prava građana i ustavna pitanja iz travnja 2020. o obrazovanju i zapošljavanju žena u znanosti, tehnologiji i digitalnom gospodarstvu, uključujući umjetnu inteligenciju i njezin utjecaj na rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0127/2021),

| A. | budući da se tehnologije umjetne inteligencije, koje mogu imati izravan utjecaj na naša društva, brzo razvijaju i sve se više koriste u gotovo svim područjima našeg života, uključujući obrazovanje, kulturu i audiovizualni sektor; budući da će etička umjetna inteligencija vjerojatno pomoći da se poboljša radna produktivnost i ubrza gospodarski rast; |
| --- | --- |

A.

budući da se tehnologije umjetne inteligencije, koje mogu imati izravan utjecaj na naša društva, brzo razvijaju i sve se više koriste u gotovo svim područjima našeg života, uključujući obrazovanje, kulturu i audiovizualni sektor; budući da će etička umjetna inteligencija vjerojatno pomoći da se poboljša radna produktivnost i ubrza gospodarski rast;

| B. | budući da se razvoj, uvođenje i korištenje umjetne inteligencije, uključujući softver, algoritme i podatke koje umjetna inteligencija koristi i proizvodi, trebaju voditi etičkim načelima transparentnosti, objašnjivosti, poštenja i odgovornosti; |
| --- | --- |

B.

budući da se razvoj, uvođenje i korištenje umjetne inteligencije, uključujući softver, algoritme i podatke koje umjetna inteligencija koristi i proizvodi, trebaju voditi etičkim načelima transparentnosti, objašnjivosti, poštenja i odgovornosti;

| C. | budući da javno ulaganje u umjetnu inteligenciju u Uniji znatno zaostaje za drugim vodećim gospodarstvima; budući da će nedovoljno ulaganje u umjetnu inteligenciju vjerojatno imati utjecaj na konkurentnost Unije u svim sektorima; |
| --- | --- |

C.

budući da javno ulaganje u umjetnu inteligenciju u Uniji znatno zaostaje za drugim vodećim gospodarstvima; budući da će nedovoljno ulaganje u umjetnu inteligenciju vjerojatno imati utjecaj na konkurentnost Unije u svim sektorima;

| D. | budući da su integrirani pristup umjetnoj inteligenciji te dostupnost, prikupljanje i tumačenje visokokvalitetnih, pouzdanih, poštenih, transparentnih, pouzdanih, sigurnih i kompatibilnih podataka ključni za razvoj etičke umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

D.

budući da su integrirani pristup umjetnoj inteligenciji te dostupnost, prikupljanje i tumačenje visokokvalitetnih, pouzdanih, poštenih, transparentnih, pouzdanih, sigurnih i kompatibilnih podataka ključni za razvoj etičke umjetne inteligencije;

| E. | budući da se u članku 21. Povelje zabranjuje diskriminacija na cijelom nizu osnova; budući da se brojni oblici diskriminacije ne bi trebali ponavljati pri razvoju, uvođenju i upotrebi sustava umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

E.

budući da se u članku 21. Povelje zabranjuje diskriminacija na cijelom nizu osnova; budući da se brojni oblici diskriminacije ne bi trebali ponavljati pri razvoju, uvođenju i upotrebi sustava umjetne inteligencije;

| F. | budući da je rodna ravnopravnost jedno od temeljnih načela Unije utvrđenih u Ugovorima i da se treba odražavati u svim politikama Unije, među ostalim u obrazovanju, kulturi i audiovizualnom sektoru te u razvoju tehnologija kao što je umjetna inteligencija; |
| --- | --- |

F.

budući da je rodna ravnopravnost jedno od temeljnih načela Unije utvrđenih u Ugovorima i da se treba odražavati u svim politikama Unije, među ostalim u obrazovanju, kulturi i audiovizualnom sektoru te u razvoju tehnologija kao što je umjetna inteligencija;

| G. | budući da nam prošla iskustva, osobito u tehničkim područjima, pokazuju da se razvoj i inovacije često temelje uglavnom na podacima koji se odnose na muškarce te da se potrebe žena ne odražavaju u potpunosti; budući da uklanjanje tih pristranosti zahtijeva veći oprez, tehnička rješenja i postavljanje jasnih zahtjeva u pogledu pravednosti, odgovornosti i transparentnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da nam prošla iskustva, osobito u tehničkim područjima, pokazuju da se razvoj i inovacije često temelje uglavnom na podacima koji se odnose na muškarce te da se potrebe žena ne odražavaju u potpunosti; budući da uklanjanje tih pristranosti zahtijeva veći oprez, tehnička rješenja i postavljanje jasnih zahtjeva u pogledu pravednosti, odgovornosti i transparentnosti;

| H. | budući da nepotpuni i netočni skupovi podataka, nedostatak podataka prikazanih po spolu i pogrešni algoritmi mogu narušiti postupak obrade sustava umjetne inteligencije i ugroziti postizanje rodne ravnopravnosti u društvu; budući da su podaci o skupinama u nepovoljnom položaju i intersekcijskim oblicima diskriminacije obično nepotpuni ili čak ne postoje; |
| --- | --- |

H.

budući da nepotpuni i netočni skupovi podataka, nedostatak podataka prikazanih po spolu i pogrešni algoritmi mogu narušiti postupak obrade sustava umjetne inteligencije i ugroziti postizanje rodne ravnopravnosti u društvu; budući da su podaci o skupinama u nepovoljnom položaju i intersekcijskim oblicima diskriminacije obično nepotpuni ili čak ne postoje;

| I. | budući da se rodne nejednakosti, stereotipi i diskriminacija mogu stvoriti i ponavljati preko jezika i slika koje šire mediji i aplikacije zasnovane na umjetnoj inteligenciji; budući da obrazovanje, kulturni programi i audiovizualni sadržaji imaju znatan utjecaj na oblikovanje ljudskih uvjerenja i vrijednosti te da su oni ključan alat za borbu protiv rodnih stereotipa, smanjivanje digitalnog jaza među spolovima i uspostavljanje čvrstih uzora; budući da etički i regulatorni okvir mora biti uspostavljen prije provedbe automatiziranih rješenja u tim ključnim područjima društva; |
| --- | --- |

I.

budući da se rodne nejednakosti, stereotipi i diskriminacija mogu stvoriti i ponavljati preko jezika i slika koje šire mediji i aplikacije zasnovane na umjetnoj inteligenciji; budući da obrazovanje, kulturni programi i audiovizualni sadržaji imaju znatan utjecaj na oblikovanje ljudskih uvjerenja i vrijednosti te da su oni ključan alat za borbu protiv rodnih stereotipa, smanjivanje digitalnog jaza među spolovima i uspostavljanje čvrstih uzora; budući da etički i regulatorni okvir mora biti uspostavljen prije provedbe automatiziranih rješenja u tim ključnim područjima društva;

| J. | budući da znanost i inovacije najranjivijim skupinama, kao što su žene i djevojke koje žive u udaljenim područjima, mogu donijeti prednosti koje će korjenito izmijeniti njihov život; budući da je znanstveno obrazovanje važno za stjecanje vještina, osiguravanje dostojanstvenog rada i osmišljavanje radnih mjesta budućnosti, kao i za razbijanje rodnih stereotipa prema kojima je to područje unaprijed određeno za muškarce; budući da su znanost i znanstveno promišljanje ključni za demokratsku kulturu, koja je pak ključna za unapređenje rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da znanost i inovacije najranjivijim skupinama, kao što su žene i djevojke koje žive u udaljenim područjima, mogu donijeti prednosti koje će korjenito izmijeniti njihov život; budući da je znanstveno obrazovanje važno za stjecanje vještina, osiguravanje dostojanstvenog rada i osmišljavanje radnih mjesta budućnosti, kao i za razbijanje rodnih stereotipa prema kojima je to područje unaprijed određeno za muškarce; budući da su znanost i znanstveno promišljanje ključni za demokratsku kulturu, koja je pak ključna za unapređenje rodne ravnopravnosti;

| K. | budući da je u Uniji jedna od deset žena od svoje 15. godine već pretrpjela neki oblik kibernetičkog nasilja, a kibernetičko uznemiravanje i dalje je razlog za zabrinutost pri razvoju umjetne inteligencije, među ostalim u području obrazovanja; budući da je kibernetičko nasilje često usmjereno na žene prisutne u javnom životu, kao što su aktivistice, političarke i druge javne osobe; budući da umjetna inteligencija i druge nove tehnologije mogu imati važnu ulogu u sprječavanju kibernetičkog nasilja nad ženama i djevojkama te u obrazovanju ljudi; |
| --- | --- |

K.

budući da je u Uniji jedna od deset žena od svoje 15. godine već pretrpjela neki oblik kibernetičkog nasilja, a kibernetičko uznemiravanje i dalje je razlog za zabrinutost pri razvoju umjetne inteligencije, među ostalim u području obrazovanja; budući da je kibernetičko nasilje često usmjereno na žene prisutne u javnom životu, kao što su aktivistice, političarke i druge javne osobe; budući da umjetna inteligencija i druge nove tehnologije mogu imati važnu ulogu u sprječavanju kibernetičkog nasilja nad ženama i djevojkama te u obrazovanju ljudi;

| L. | budući da Unija i njezine države članice imaju osobitu odgovornost da iskorištavaju i promiču tehnologije umjetne inteligencije te povećavaju njihovu dodanu vrijednost, kao i da osiguraju da te tehnologije budu sigurne i da služe dobrobiti i općem interesu Europljana; budući da te tehnologije mogu znatno doprinijeti postizanju zajedničkog cilja, a to je poboljšanje života naših građana i veće blagostanje diljem Unije davanjem doprinosa razvoju boljih strategija i inovacija u brojnim područjima, na primjer u obrazovanju, kulturi i audiovizualnom sektoru; |
| --- | --- |

L.

budući da Unija i njezine države članice imaju osobitu odgovornost da iskorištavaju i promiču tehnologije umjetne inteligencije te povećavaju njihovu dodanu vrijednost, kao i da osiguraju da te tehnologije budu sigurne i da služe dobrobiti i općem interesu Europljana; budući da te tehnologije mogu znatno doprinijeti postizanju zajedničkog cilja, a to je poboljšanje života naših građana i veće blagostanje diljem Unije davanjem doprinosa razvoju boljih strategija i inovacija u brojnim područjima, na primjer u obrazovanju, kulturi i audiovizualnom sektoru;

| M. | budući da se umjetna inteligencija uglavnom temelji na softveru otvorenog koda, što znači da se izvorni kodovi mogu pregledavati, mijenjati i poboljšavati; |
| --- | --- |

M.

budući da se umjetna inteligencija uglavnom temelji na softveru otvorenog koda, što znači da se izvorni kodovi mogu pregledavati, mijenjati i poboljšavati;

| N. | budući da bi mogle biti potrebne određene prilagodbe postojećih zakonodavnih instrumenata EU-a kako bi se držao korak s digitalnom transformacijom te premostili novi izazovi koje donosi korištenje tehnologija umjetne inteligencije u obrazovanju, kulturi i audiovizualnom sektoru, kao što su zaštita osobnih podataka i privatnosti, borba protiv diskriminacije, promicanje rodne ravnopravnosti, poštovanje prava intelektualnog vlasništva, zaštita okoliša i prava potrošača; |
| --- | --- |

N.

budući da bi mogle biti potrebne određene prilagodbe postojećih zakonodavnih instrumenata EU-a kako bi se držao korak s digitalnom transformacijom te premostili novi izazovi koje donosi korištenje tehnologija umjetne inteligencije u obrazovanju, kulturi i audiovizualnom sektoru, kao što su zaštita osobnih podataka i privatnosti, borba protiv diskriminacije, promicanje rodne ravnopravnosti, poštovanje prava intelektualnog vlasništva, zaštita okoliša i prava potrošača;

| O. | budući da je, kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti, audiovizualnom sektoru važno osigurati pristup podacima globalnih platformi i vodećih aktera; |
| --- | --- |

O.

budući da je, kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti, audiovizualnom sektoru važno osigurati pristup podacima globalnih platformi i vodećih aktera;

| P. | budući da umjetna inteligencija te buduće aplikacije ili izumi do kojih se dođe s pomoću umjetne inteligencije, kao i sva druga tehnologija, mogu imati dvojnu prirodu; budući da umjetna inteligencija i s njom povezane tehnologije izazivaju veliku zabrinutost u pogledu etičnosti i transparentnosti njihova razvoja te njihova uvođenja i korištenja, osobito kad je riječ o prikupljanju, korištenju i distribuciji podataka; budući da se prednosti i rizici tehnologija umjetne inteligencije u obrazovanju, kulturi i audiovizualnom sektoru moraju pažljivo procijeniti te se moraju temeljito i kontinuirano analizirati njihovi učinci na sve aspekte društva, a da se pritom ne dovodi u pitanje njihov potencijal; |
| --- | --- |

P.

budući da umjetna inteligencija te buduće aplikacije ili izumi do kojih se dođe s pomoću umjetne inteligencije, kao i sva druga tehnologija, mogu imati dvojnu prirodu; budući da umjetna inteligencija i s njom povezane tehnologije izazivaju veliku zabrinutost u pogledu etičnosti i transparentnosti njihova razvoja te njihova uvođenja i korištenja, osobito kad je riječ o prikupljanju, korištenju i distribuciji podataka; budući da se prednosti i rizici tehnologija umjetne inteligencije u obrazovanju, kulturi i audiovizualnom sektoru moraju pažljivo procijeniti te se moraju temeljito i kontinuirano analizirati njihovi učinci na sve aspekte društva, a da se pritom ne dovodi u pitanje njihov potencijal;

| Q. | budući da je cilj obrazovanja ostvariti ljudski potencijal, kreativnost i istinske društvene promjene, dok nepravilno korištenje sustava umjetne inteligencije temeljenih na podacima može omesti ljudski i društveni razvoj; |
| --- | --- |

Q.

budući da je cilj obrazovanja ostvariti ljudski potencijal, kreativnost i istinske društvene promjene, dok nepravilno korištenje sustava umjetne inteligencije temeljenih na podacima može omesti ljudski i društveni razvoj;

| R. | budući da su obrazovanje i prilike za obrazovanje temeljno pravo; budući da razvoj, uvođenje i korištenje tehnologija umjetne inteligencije u sektoru obrazovanja treba klasificirati kao visokorizične te ih podvrgnuti strožim zahtjevima u pogledu sigurnosti, transparentnosti, pravednosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

R.

budući da su obrazovanje i prilike za obrazovanje temeljno pravo; budući da razvoj, uvođenje i korištenje tehnologija umjetne inteligencije u sektoru obrazovanja treba klasificirati kao visokorizične te ih podvrgnuti strožim zahtjevima u pogledu sigurnosti, transparentnosti, pravednosti i odgovornosti;

| S. | budući da su visokokvalitetna, brza i sigurna široko rasprostranjena povezanost, širokopojasne mreže, mreže visokog kapaciteta, stručnost u informacijskoj tehnologiji, digitalne vještine, digitalna oprema i infrastruktura, kao i društvena prihvaćenost te okvir ciljanih i poticajnih javnih politika neki od preduvjeta za široku i uspješnu primjenu umjetne inteligencije u Uniji; budući da je ravnopravno uvođenje spomenute infrastrukture i opreme u cijeloj Uniji ključno kako bi se premostio kontinuirani digitalni jaz među regijama i građanima Unije; |
| --- | --- |

S.

budući da su visokokvalitetna, brza i sigurna široko rasprostranjena povezanost, širokopojasne mreže, mreže visokog kapaciteta, stručnost u informacijskoj tehnologiji, digitalne vještine, digitalna oprema i infrastruktura, kao i društvena prihvaćenost te okvir ciljanih i poticajnih javnih politika neki od preduvjeta za široku i uspješnu primjenu umjetne inteligencije u Uniji; budući da je ravnopravno uvođenje spomenute infrastrukture i opreme u cijeloj Uniji ključno kako bi se premostio kontinuirani digitalni jaz među regijama i građanima Unije;

| T. | budući da je rješavanje pitanja rodnog jaza u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva, umjetnosti i matematike nužno kako bi se osigurala ravnopravna i pravedna zastupljenost cijelog društva pri razvoju, uvođenju i korištenju tehnologija umjetne inteligencije, uključujući softver, algoritme i podatke koje te tehnologije koriste i proizvode; |
| --- | --- |

T.

budući da je rješavanje pitanja rodnog jaza u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva, umjetnosti i matematike nužno kako bi se osigurala ravnopravna i pravedna zastupljenost cijelog društva pri razvoju, uvođenju i korištenju tehnologija umjetne inteligencije, uključujući softver, algoritme i podatke koje te tehnologije koriste i proizvode;

| U. | budući da je od presudne važnosti osigurati da svi ljudi u Uniji steknu potrebne vještine od rane dobi kako bi bolje razumjeli sposobnosti i ograničenja umjetne inteligencije, kako bi se bolje pripremili za sve veću prisutnost umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija u svim aspektima ljudske aktivnosti te u potpunosti iskoristili prilike koje ona nudi; budući da je rasprostranjeno stjecanje digitalnih vještina u svim dijelovima društva u Uniji preduvjet za postizanje pravedne digitalne transformacije korisne svima; |
| --- | --- |

U.

budući da je od presudne važnosti osigurati da svi ljudi u Uniji steknu potrebne vještine od rane dobi kako bi bolje razumjeli sposobnosti i ograničenja umjetne inteligencije, kako bi se bolje pripremili za sve veću prisutnost umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija u svim aspektima ljudske aktivnosti te u potpunosti iskoristili prilike koje ona nudi; budući da je rasprostranjeno stjecanje digitalnih vještina u svim dijelovima društva u Uniji preduvjet za postizanje pravedne digitalne transformacije korisne svima;

| V. | budući da to od država članica zahtijeva ulaganje u digitalno i medijsko obrazovanje, opremanje škola odgovarajućom infrastrukturom i krajnjim uređajima te posvećivanje veće pozornosti poučavanju digitalnih vještina i kompetencija u kurikulumima; |
| --- | --- |

V.

budući da to od država članica zahtijeva ulaganje u digitalno i medijsko obrazovanje, opremanje škola odgovarajućom infrastrukturom i krajnjim uređajima te posvećivanje veće pozornosti poučavanju digitalnih vještina i kompetencija u kurikulumima;

| W. | budući da se umjetna inteligencija i s njom povezane tehnologije mogu koristiti za poboljšanje metoda učenja i poučavanja, posebno pružanjem pomoći obrazovnim sustavima pri korištenju pravednih podataka za poboljšanje obrazovne jednakosti i kvalitete, uz promicanje ciljano osmišljenih kurikuluma i boljeg pristupa obrazovanju te unapređivanje i automatizaciju određenih administrativnih zadataka; budući da je potreban ravnopravan i pravedan pristup digitalnim tehnologijama i brzoj povezivosti kako bi upotreba umjetne inteligencije bila od koristi cijelom društvu; budući da je od presudne važnosti pobrinuti se da digitalno obrazovanje bude dostupno svima, uključujući osobe u nepovoljnom položaju i osobe s invaliditetom; budući da ishodi učenja ne ovise o samoj tehnologiji nego o tome kako nastavnici mogu upotrijebiti tehnologiju na pedagoški smislene načine; |
| --- | --- |

W.

budući da se umjetna inteligencija i s njom povezane tehnologije mogu koristiti za poboljšanje metoda učenja i poučavanja, posebno pružanjem pomoći obrazovnim sustavima pri korištenju pravednih podataka za poboljšanje obrazovne jednakosti i kvalitete, uz promicanje ciljano osmišljenih kurikuluma i boljeg pristupa obrazovanju te unapređivanje i automatizaciju određenih administrativnih zadataka; budući da je potreban ravnopravan i pravedan pristup digitalnim tehnologijama i brzoj povezivosti kako bi upotreba umjetne inteligencije bila od koristi cijelom društvu; budući da je od presudne važnosti pobrinuti se da digitalno obrazovanje bude dostupno svima, uključujući osobe u nepovoljnom položaju i osobe s invaliditetom; budući da ishodi učenja ne ovise o samoj tehnologiji nego o tome kako nastavnici mogu upotrijebiti tehnologiju na pedagoški smislene načine;

| X. | budući da umjetna inteligencija ima poseban potencijal da ponudi rješenja za svakodnevne probleme u obrazovnom sektoru, kao što su personalizacija učenja, praćenje poteškoća u učenju i automatizacija sadržaja/znanja specifičnih za određeni predmet, bolje stručno osposobljavanje i podupiranje prelaska na digitalno društvo; |
| --- | --- |

X.

budući da umjetna inteligencija ima poseban potencijal da ponudi rješenja za svakodnevne probleme u obrazovnom sektoru, kao što su personalizacija učenja, praćenje poteškoća u učenju i automatizacija sadržaja/znanja specifičnih za određeni predmet, bolje stručno osposobljavanje i podupiranje prelaska na digitalno društvo;

| Y. | budući da bi umjetna inteligencija mogla imati praktičnu primjenu u smanjenju administrativnog rada edukatora i obrazovnih ustanova, čime bi se moglo osloboditi vrijeme za njihove osnovne nastavne aktivnosti i aktivnosti učenja; |
| --- | --- |

Y.

budući da bi umjetna inteligencija mogla imati praktičnu primjenu u smanjenju administrativnog rada edukatora i obrazovnih ustanova, čime bi se moglo osloboditi vrijeme za njihove osnovne nastavne aktivnosti i aktivnosti učenja;

| Z. | budući da nove aplikacije utemeljene na umjetnoj inteligenciji, koje se primjenjuju u obrazovanju, olakšavaju napredak u brojnim područjima kao što su učenje jezika i matematika; |
| --- | --- |

Z.

budući da nove aplikacije utemeljene na umjetnoj inteligenciji, koje se primjenjuju u obrazovanju, olakšavaju napredak u brojnim područjima kao što su učenje jezika i matematika;

| AA. | budući da personalizirano učenje s pomoću umjetne inteligencije može povećati motivaciju učenika i pomoći im da ostvare svoj puni potencijal, ali i pridonijeti smanjenju stope napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

AA.

budući da personalizirano učenje s pomoću umjetne inteligencije može povećati motivaciju učenika i pomoći im da ostvare svoj puni potencijal, ali i pridonijeti smanjenju stope napuštanja školovanja;

| AB. | budući da umjetna inteligencija može više pomoći nastavnicima u tome da postanu učinkovitiji tako što će im omogućiti da bolje razumiju metode i stilove učenja svojih učenika te im pomoći da lakše prepoznaju poteškoće u učenju i bolje procijene ostvareni pojedinačni napredak; |
| --- | --- |

AB.

budući da umjetna inteligencija može više pomoći nastavnicima u tome da postanu učinkovitiji tako što će im omogućiti da bolje razumiju metode i stilove učenja svojih učenika te im pomoći da lakše prepoznaju poteškoće u učenju i bolje procijene ostvareni pojedinačni napredak;

| AC. | budući da na digitalnom tržištu rada Unije nedostaje gotovo pola milijuna stručnjaka u području velikih količina podataka i analize podataka, što je okosnica razvoja i korištenja kvalitetne i pouzdane umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

AC.

budući da na digitalnom tržištu rada Unije nedostaje gotovo pola milijuna stručnjaka u području velikih količina podataka i analize podataka, što je okosnica razvoja i korištenja kvalitetne i pouzdane umjetne inteligencije;

| AD. | budući da primjena umjetne inteligencije u obrazovanju izaziva zabrinutost u pogledu etičke upotrebe podataka, prava učenika, pristupa podacima i zaštite osobnih podataka te stoga nosi rizike u pogledu temeljnih prava, kao što je stvaranje stereotipnih modela profila i ponašanja učenika, koji bi mogli dovesti do diskriminacije ili do rizika od nanošenja štete širenjem loših pedagoških praksi; |
| --- | --- |

AD.

budući da primjena umjetne inteligencije u obrazovanju izaziva zabrinutost u pogledu etičke upotrebe podataka, prava učenika, pristupa podacima i zaštite osobnih podataka te stoga nosi rizike u pogledu temeljnih prava, kao što je stvaranje stereotipnih modela profila i ponašanja učenika, koji bi mogli dovesti do diskriminacije ili do rizika od nanošenja štete širenjem loših pedagoških praksi;

| AE. | budući da kultura igra središnju ulogu u široko rasprostranjenom korištenju tehnologija umjetne inteligencije i postaje ključna disciplina za kulturnu baštinu zahvaljujući razvoju inovativnih tehnologija i alata i njihovoj učinkovitoj primjeni u odgovaranju na potrebe sektora; |
| --- | --- |

AE.

budući da kultura igra središnju ulogu u široko rasprostranjenom korištenju tehnologija umjetne inteligencije i postaje ključna disciplina za kulturnu baštinu zahvaljujući razvoju inovativnih tehnologija i alata i njihovoj učinkovitoj primjeni u odgovaranju na potrebe sektora;

| AF. | budući da se tehnologije umjetne inteligencije mogu koristiti za promicanje i zaštitu kulturne baštine, među ostalim korištenjem digitalnih instrumenata radi očuvanja povijesnih lokaliteta i pronalaženjem inovativnih načina još većeg širenja i lakše dostupnosti skupova podataka o kulturnim artefaktima koje posjeduju kulturne institucije širom Unije, a korisnicima omogućuje lakše snalaženje u golemoj količini kulturnog i kreativnog sadržaja; budući da je promicanje standarda i okvira interoperabilnosti u tom pogledu ključno; |
| --- | --- |

AF.

budući da se tehnologije umjetne inteligencije mogu koristiti za promicanje i zaštitu kulturne baštine, među ostalim korištenjem digitalnih instrumenata radi očuvanja povijesnih lokaliteta i pronalaženjem inovativnih načina još većeg širenja i lakše dostupnosti skupova podataka o kulturnim artefaktima koje posjeduju kulturne institucije širom Unije, a korisnicima omogućuje lakše snalaženje u golemoj količini kulturnog i kreativnog sadržaja; budući da je promicanje standarda i okvira interoperabilnosti u tom pogledu ključno;

| AG. | budući da se upotrebom tehnologija umjetne inteligencije za kulturne i kreativne sadržaje, posebno za medijske sadržaje i preporuke o prilagođenim sadržajima, postavljaju pitanja u pogledu zaštite podataka, diskriminacije te kulturne i jezične raznolikosti, riskira stvaranje diskriminirajućih rezultata na temelju pristranih ulaznih podataka te bi se mogla ograničiti raznolikost mišljenja i medijski pluralizam; |
| --- | --- |

AG.

budući da se upotrebom tehnologija umjetne inteligencije za kulturne i kreativne sadržaje, posebno za medijske sadržaje i preporuke o prilagođenim sadržajima, postavljaju pitanja u pogledu zaštite podataka, diskriminacije te kulturne i jezične raznolikosti, riskira stvaranje diskriminirajućih rezultata na temelju pristranih ulaznih podataka te bi se mogla ograničiti raznolikost mišljenja i medijski pluralizam;

| AH. | budući da se preporuke o personaliziranom sadržaju utemeljene na umjetnoj inteligenciji često mogu bolje usmjeriti na posebne potrebe pojedinaca, uključujući kulturne i jezične preferencije; budući da umjetna inteligencija može doprinijeti promicanju jezične raznolikosti u Uniji i boljem širenju europskih audiovizualnih djela, posebno automatiziranim titlovanjem i sinkronizacijom audiovizualnog sadržaja na druge jezike; budući da je stoga kreiranje medijskog sadržaja na svim jezicima ključno za potporu kulturnoj i jezičnoj raznolikosti; |
| --- | --- |

AH.

budući da se preporuke o personaliziranom sadržaju utemeljene na umjetnoj inteligenciji često mogu bolje usmjeriti na posebne potrebe pojedinaca, uključujući kulturne i jezične preferencije; budući da umjetna inteligencija može doprinijeti promicanju jezične raznolikosti u Uniji i boljem širenju europskih audiovizualnih djela, posebno automatiziranim titlovanjem i sinkronizacijom audiovizualnog sadržaja na druge jezike; budući da je stoga kreiranje medijskog sadržaja na svim jezicima ključno za potporu kulturnoj i jezičnoj raznolikosti;

| AI. | budući da umjetna inteligencija potiče inovacije u novinskim redakcijama automatizacijom različitih svakodnevnih zadaća, tumačenjem podataka pa čak i proizvodnjom vijesti kao što su vremenska prognoza i sportski rezultati; |
| --- | --- |

AI.

budući da umjetna inteligencija potiče inovacije u novinskim redakcijama automatizacijom različitih svakodnevnih zadaća, tumačenjem podataka pa čak i proizvodnjom vijesti kao što su vremenska prognoza i sportski rezultati;

| AJ. | budući da lingvistička raznolikost Europe znači da promicanje računalne lingvistike za umjetnu inteligenciju utemeljenu na pravima nudi poseban inovacijski potencijal koji se može koristiti kako bi globalna kulturna i informacijska razmjena u digitalnom dobu postala demokratska i nediskriminirajuća; |
| --- | --- |

AJ.

budući da lingvistička raznolikost Europe znači da promicanje računalne lingvistike za umjetnu inteligenciju utemeljenu na pravima nudi poseban inovacijski potencijal koji se može koristiti kako bi globalna kulturna i informacijska razmjena u digitalnom dobu postala demokratska i nediskriminirajuća;

| AK. | budući da bi tehnologije umjetne inteligencije mogle pozitivno utjecati na obrazovanje osoba s posebnim potrebama, kao i na dostupnost kulturnih i kreativnih sadržaja za osobe s invaliditetom; budući da umjetna inteligencija omogućuje rješenja kao što su prepoznavanje govora, virtualni asistenti i digitalno predstavljanje fizičkih objekata; budući da digitalna djela već imaju ulogu u tome da se takav sadržaj učini dostupnim osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

AK.

budući da bi tehnologije umjetne inteligencije mogle pozitivno utjecati na obrazovanje osoba s posebnim potrebama, kao i na dostupnost kulturnih i kreativnih sadržaja za osobe s invaliditetom; budući da umjetna inteligencija omogućuje rješenja kao što su prepoznavanje govora, virtualni asistenti i digitalno predstavljanje fizičkih objekata; budući da digitalna djela već imaju ulogu u tome da se takav sadržaj učini dostupnim osobama s invaliditetom;

| AL. | budući da su aplikacije umjetne inteligencije sveprisutne u audiovizualnom sektoru, posebno na platformama za audiovizualne sadržaje; |
| --- | --- |

AL.

budući da su aplikacije umjetne inteligencije sveprisutne u audiovizualnom sektoru, posebno na platformama za audiovizualne sadržaje;

| AM. | budući da tehnologije umjetne inteligencije stoga doprinose stvaranju, planiranju, produkciji, distribuciji, lokalizaciji i konzumaciji audiovizualnih medijskih proizvoda te upravljanju njima; |
| --- | --- |

AM.

budući da tehnologije umjetne inteligencije stoga doprinose stvaranju, planiranju, produkciji, distribuciji, lokalizaciji i konzumaciji audiovizualnih medijskih proizvoda te upravljanju njima;

| AN. | budući da se umjetna inteligencija može koristiti za stvaranje lažnog sadržaja, poput deepfake uradaka (uvjerljivo krivotvoreni sadržaji) čiji broj eksponencijalno raste i koji su neposredna prijetnja demokraciji, ali se može koristiti i kao neprocjenjiv alat za utvrđivanje takvih zlonamjernih aktivnosti i neposrednu borbu protiv njih, na primjer provjerom činjenica u stvarnom vremenu ili označivanjem takvog sadržaja; budući da je većinu deepfake uradaka lako prepoznati; budući da su u isto vrijeme alati za otkrivanje utemeljeni na umjetnoj inteligenciji u pravilu uspješni pri označivanju i filtriranju takvog sadržaja; budući da za to pitanje ne postoji pravni okvir; |
| --- | --- |

AN.

budući da se umjetna inteligencija može koristiti za stvaranje lažnog sadržaja, poput deepfake uradaka (uvjerljivo krivotvoreni sadržaji) čiji broj eksponencijalno raste i koji su neposredna prijetnja demokraciji, ali se može koristiti i kao neprocjenjiv alat za utvrđivanje takvih zlonamjernih aktivnosti i neposrednu borbu protiv njih, na primjer provjerom činjenica u stvarnom vremenu ili označivanjem takvog sadržaja; budući da je većinu deepfake uradaka lako prepoznati; budući da su u isto vrijeme alati za otkrivanje utemeljeni na umjetnoj inteligenciji u pravilu uspješni pri označivanju i filtriranju takvog sadržaja; budući da za to pitanje ne postoji pravni okvir;

Opće napomene

| 1. | ističe stratešku važnost umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija za Europsku uniju; naglašava da pristup umjetnoj inteligenciji i s njom povezanim tehnologijama mora biti usmjeren na čovjeka i utemeljen na ljudskim pravima i etici kako bi umjetna inteligencija zaista postala sredstvo u službi ljudi, općeg dobra i općeg interesa građana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da se pri razvoju, uvođenju i korištenju umjetne inteligencije u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru moraju u cijelosti poštovati temeljna prava, slobode i vrijednosti, uključujući ljudsko dostojanstvo, privatnost, zaštitu osobnih podataka, nediskriminaciju te slobodu izražavanja i informiranja, kao i kulturnu raznolikost te prava intelektualnog vlasništva, kako su utvrđeni u Ugovorima Unije i Povelji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tvrdi da su obrazovanje, kultura i audiovizualni sektor osjetljiva područja kad je riječ o upotrebi umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija jer imaju potencijal utjecati na osnove temeljnih prava i vrijednosti našeg društva; stoga naglašava da se treba pridržavati etičkih načela pri razvoju, uvođenju i korištenju umjetne inteligencije i s njome povezanih tehnologija u tim sektorima, uključujući softver, algoritme i podatke koje one pritom koriste i proizvode; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da bi algoritmi i umjetna inteligencija trebali biti „etički po naravi”, bez ugrađenih pristranosti, tako da se jamči maksimalna zaštita temeljnih prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ističe važnost razvoja kvalitetne, kompatibilne i uključive umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija kojima se poštuju i štite vrijednosti Unije, posebno rodna ravnopravnost, višejezičnost i uvjeti potrebni za međukulturni dijalog, jer upotreba nekvalitetnih, zastarjelih, nepotpunih ili netočnih podataka može dovesti do loših predviđanja, a time i do diskriminacije i pristranosti; ističe da je za poboljšanje prikupljanja, sigurnosti, sistematizacije i prenosivosti podataka ključno razviti sposobnosti na nacionalnoj razini i na razini Unije, a da se pritom ne ugrožava privatnost; prima na znanje prijedlog Komisije za stvaranje jedinstvenog europskog podatkovnog prostora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na to da umjetna inteligencija može dovesti do pristranosti, a time i do raznih oblika diskriminacije na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika, vjere ili uvjerenja, političkog ili bilo kakvog drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije; u tom pogledu podsjeća da se moraju zajamčiti prava svih ljudi i da umjetna inteligencija i s njom povezane tehnologije ne smiju dovesti ni do kakvog oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da ta pristranost i diskriminacija mogu proizaći iz već pristranih skupova podataka, koji su odraz aktualne diskriminacije u društvu; u tom kontekstu podsjeća da je od presudne važnosti uključiti odgovarajuće dionike, među ostalim civilno društvo, kako bi se spriječilo nenamjerno uključivanje rodne, socijalne i kulturne pristranosti u algoritme, sustave i aplikacije umjetne inteligencije; naglašava da je potrebno raditi na pronalaženju najučinkovitijeg načina smanjenja pristranosti u sustavima umjetne inteligencije, u skladu s etičkim standardima i standardima nediskriminacije; ističe da bi skupovi podataka koji se upotrebljavaju za osposobljavanje umjetne inteligencije trebali biti što širi kako bi predstavljali društvo na najbolji i najrelevantniji način, da bi rezultate trebalo preispitati kako bi se izbjegli svi oblici stereotipa, diskriminacije i pristranosti te da bi se, prema potrebi, umjetna inteligencija trebala koristiti za utvrđivanje i ispravljanje ljudske pristranosti gdje god do nje dolazi; poziva Komisiju da potakne i olakša razmjenu strategija za smanjenje pristranosti u pogledu podataka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da pri izradi politike i zakonodavstva u području umjetne inteligencije uzmu u obzir etičke aspekte, među ostalim iz rodne perspektive, te da po potrebi prilagode postojeće zakonodavstvo, uključujući programe Unije i etičke smjernice za korištenje umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da osmisle mjere kojima će se u potpunosti obuhvatiti rodna dimenzija, kao što su kampanje za podizanje razine svijesti, programi osposobljavanja i nastavni planovi, koji bi građanima trebali pružiti informacije o načinu funkcioniranja algoritama i njihovu utjecaju na svakodnevni život građana; nadalje ih poziva da njeguju rodno ravnopravno razmišljanje i radne uvjete koji vode do razvoja uključivijih tehnoloških proizvoda i radnih okružja; potiče Komisiju i države članice da osiguraju uključivanje digitalnih vještina i osposobljavanje za umjetnu inteligenciju u školske programe i učine ih dostupnima svima, što je način za uklanjanje digitalne rodne podjele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe potrebu za osposobljavanjem radnika i nastavnog osoblja koji se bave umjetnom inteligencijom radi promicanja sposobnosti identificiranja i ispravljanja rodno diskriminirajućih praksi na radnom mjestu i u obrazovanju, kao i za osposobljavanjem radnika koji razvijaju sustave i aplikacije umjetne inteligencije za identificiranje i rješavanje problema diskriminacije na temelju spola u sustavima i aplikacijama koje razvijaju; poziva na utvrđivanje jasnih odgovornosti u trgovačkim društvima i obrazovnim ustanovama kako bi se osiguralo da na radnom mjestu ili u obrazovnom kontekstu ne postoji diskriminacija na temelju spola; naglašava da bi se u obrazovne i kulturne svrhe trebale upotrebljavati rodno neutralne slike umjetne inteligencije i robota, osim ako zbog nekog razloga spol nije ključan čimbenik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava važnost razvoja i uvođenja aplikacija umjetne inteligencije u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru pri prikupljanju podataka prikazanih prema spolu i drugih podataka o ravnopravnosti te važnost primjene suvremenih tehnika strojnog učenja za uklanjanje pristranosti kako bi se, ako je to potrebno, ispravili rodni stereotipi i rodna pristranost koji mogu imati negativne učinke; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da obrazovanje uključi u regulatorni okvir za visokorizične aplikacije umjetne inteligencije, s obzirom na to da je važno osigurati da obrazovanje i dalje pridonosi javnom dobru, kao i s obzirom na visoku osjetljivost podataka o đacima, studentima i drugim učenicima; ističe da bi u obrazovnom sektoru to uključivanje trebalo obuhvaćati nastavnike, učenike i šire društvo te bi trebalo uzeti u obzir svačije potrebe i očekivane koristi kako bi se osiguralo da se umjetna inteligencija koristi svrhovito i etički; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da potiče uporabu programa Unije kao što su Obzor Europa, Digitalna Europa i Erasmus+ za promicanje multidisciplinarnih istraživanja, pilot projekata, eksperimenata i razvoja alata, uključujući osposobljavanje, za utvrđivanje rodnih pristranosti u umjetnoj inteligenciji, kao i upotrebu kampanja za podizanje razine svijesti usmjerenih na širu javnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava potrebu za stvaranjem raznolikih skupina programera i inženjera koji surađuju s glavnim akterima u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru kako bi se spriječilo nenamjerno uključivanje rodne ili društvene pristranosti u algoritme, sustave i aplikacije umjetne inteligencije; naglašava potrebu da se uzme u obzir raznolikost različitih teorija na temelju kojih se umjetna inteligencija razvijala do danas i na temelju kojih bi se mogla dalje unapređivati u budućnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da nastojanje da se eliminira pristranost i diskriminacija usmjerena protiv određenih skupina, uključujući rodne stereotipe, ne bi smjelo kočiti tehnološki napredak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno ističe važnost temeljnih prava i sveobuhvatne nadređenosti zakonodavstva o zaštiti podataka i privatnosti, što je ključno kada je riječ o takvim tehnologijama; podsjeća na to da umjetna inteligencija može posebno utjecati na zaštitu podataka i privatnost, osobito u pogledu podataka o djeci; ističe da su načela utvrđena Općom uredbom o zaštiti podataka (8) obvezujuća za uvođenje umjetne inteligencije u tom pogledu; osim toga, podsjeća na to da se svim aplikacijama umjetne inteligencije mora u potpunosti poštovati pravo Unije o zaštiti podataka, odnosno Opća uredba o zaštiti podataka i Direktiva o e-privatnosti (9); ističe pravo na ljudsku intervenciju pri upotrebi umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i države članice da uvedu obvezu transparentnosti i objašnjivosti automatiziranih pojedinačnih odluka koje se temelje na umjetnoj inteligenciji i donose u okviru ovlasti javnih tijela te da uvedu kazne u vezi s ispunjavanjem tih obveza; poziva na provedbu sustava u kojima se prema zadanim postavkama upotrebljavaju provjere i intervencije koje obavlja čovjek, na provedbu zakonitog postupanja, uključujući pravo na žalbu i pravnu zaštitu, te na pristup pravnim lijekovima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje mogući negativan učinak personaliziranog oglašavanja, a posebno mikrociljanog i bihevioralnog oglašavanja i procjene pojedinaca, osobito maloljetnika, bez njihova pristanka, uplitanjem u privatni život pojedinaca, postavljanjem pitanja kako bi se prikupili i koristili podaci koji se upotrebljavaju za personaliziranje oglašavanja, ponudom proizvoda i usluga ili utvrđivanjem cijena; stoga poziva Komisiju da uvede stroga ograničenja za ciljano oglašavanje na temelju prikupljanja osobnih podataka, počevši od zabrane bihevioralnog oglašavanja na raznim platformama, bez nanošenja štete malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima); podsjeća na to da se Direktivom o e-privatnosti trenutačno dopušta samo ciljano oglašavanje podložno pristanku, u suprotnome je nezakonito; poziva Komisiju da zabrani upotrebu diskriminirajućih praksi u pogledu pružanja usluga ili proizvoda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava potrebu da medijske organizacije budu informirane o glavnim parametrima sustava umjetne inteligencije koji se temelje na algoritmima i koji određuju rangiranje i rezultate pretraživanja na platformama trećih strana, te da korisnici budu informirani o uporabi umjetne inteligencije u službama za donošenje odluka i da se potaknu na to da postave svoje parametre privatnosti s pomoću transparentnih i razumljivih mjera; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da umjetna inteligencija može imati ulogu u podupiranju stvaranja sadržaja u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru, zajedno s informativnim i obrazovnim platformama, uključujući popise raznih vrsta kulturnih predmeta i velik broj izvora podataka; napominje da postoje rizici od povrede prava intelektualnog vlasništva pri miješanju umjetne inteligencije i raznih tehnologija s mnoštvom izvora (dokumenata, slika, filmova) kako bi se poboljšao način prikazivanja, istraživanja i vizualizacije podataka; poziva na korištenje umjetne inteligencije kako bi se osigurala visoka razina zaštite prava intelektualnog vlasništva unutar trenutačnog zakonodavnog okvira, na primjer upozoravanjem pojedinaca i poslovnih subjekata ako su u opasnosti da nenamjerno prekrše pravila ili pružanjem pomoći nositeljima prava intelektualnog vlasništva ako su pravila stvarno prekršena; stoga ističe važnost prikladnog europskog pravnog okvira na razini Unije za zaštitu prava intelektualnog vlasništva u vezi s korištenjem umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe potrebu za uspostavljanjem ravnoteže između, s jedne strane, razvoja sustavâ umjetne inteligencije i njihove uporabe u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru te, s druge strane, mjera za zaštitu tržišnog natjecanja i tržišne konkurentnosti za trgovačka društva u području umjetne inteligencije u tim sektorima; u tom pogledu naglašava potrebu za poticanjem društava da ulažu u inovacije u području sustava umjetne inteligencije koji se upotrebljavaju u tim sektorima, pri čemu također treba osigurati da ona društva koja pružaju te aplikacije ne ostvare tržišni monopol; ističe da umjetna inteligencija treba biti široko dostupna u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama diljem Europe kako bi se zadržali ravnopravni uvjeti i pošteno tržišno natjecanje svih dionika i aktera u Europi; poziva Komisiju i države članice da pri donošenju odluka u području politike tržišnog natjecanja, uključujući spajanja, u većoj mjeri uzmu u obzir ulogu podataka i algoritama u koncentraciji tržišne moći; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava potrebu za sustavnim rješavanjem socijalnih, etičkih i pravnih pitanja koja se javljaju uslijed razvoja, uvođenja i korištenja umjetne inteligencije, poput transparentnosti i odgovornosti algoritama, nediskriminacije, jednakih mogućnosti, slobode i raznolikosti mišljenja, medijskog pluralizma te vlasništva nad podacima i sadržajima i njihova prikupljanja, korištenja i širenja; preporučuje da se osmisle zajedničke europske smjernice i standardi za zaštitu privatnosti uz učinkovito korištenje dostupnim podacima; poziva na transparentnost u razvoju i odgovornost u korištenju algoritama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da predloži sveobuhvatan regulatorni okvir radi horizontalnog reguliranja aplikacija umjetne inteligencije i da ga dopuni sektorskim pravilima, primjerice u području audiovizualnih medijskih usluga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je potrebno ulaganje u istraživanje i inovacije u pogledu razvoja, uvođenja i korištenja umjetne inteligencije te njezinih aplikacija u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru; ističe važnost javnih ulaganja u te usluge i komplementarnu dodanu vrijednost koju pružaju javno-privatna partnerstva kako bi se ostvario taj cilj i iskoristio puni potencijal umjetne inteligencije u tim sektorima, posebno u obrazovanju, s obzirom na znatan iznos privatnih ulaganja posljednjih godina; poziva Komisiju da pronađe dodatna sredstva za promicanje istraživanja i inovacija u vezi s aplikacijama umjetne inteligencije u tim sektorima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da algoritamski sustavi mogu potaknuti brže smanjenje digitalnog jaza, no njihovim neravnomjernim uvođenjem riskira se stvaranje novih razlika ili brže produbljivanje postojećih; izražava zabrinutost zbog neusklađenosti razvoja znanja i infrastrukture diljem Unije, čime se ograničava pristup proizvodima i uslugama koji se temelje na umjetnoj inteligenciji, posebno u slabo naseljenim i socioekonomski ugroženim područjima; poziva Komisiju da osigura koheziju u dijeljenju koristi od umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da utvrdi zahtjeve za javnu nabavu i uvođenje umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija od strane tijela javnog sektora Unije kako bi se osigurala usklađenost s pravom Unije i temeljnim pravima; ističe dodanu vrijednost korištenja instrumenata kao što su javna savjetovanja i procjene učinka koje treba provesti prije nabave ili uvođenja sustava umjetne inteligencije, kako je preporučeno u izvješću posebnog izvjestitelja Opće skupštine UN-a o umjetnoj inteligenciji i njezinu utjecaju na slobodu mišljenja i izražavanja (10); potiče javne vlasti da javnim financiranjem i javnom nabavom potaknu razvoj i uvođenje umjetne inteligencije; naglašava potrebu za jačanjem tržišta tako što će se MSP-ovima pružiti prilika za sudjelovanje u nabavi aplikacija umjetne inteligencije kako bi se osiguralo sudjelovanje tehnoloških trgovačkih društava svih veličina te na taj način zajamčila otpornost i tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na redovitu provedbu neovisnih revizija kako bi se ispitalo jesu li korištene aplikacije umjetne inteligencije i s njima povezani sustav provjera i ravnoteže u skladu s utvrđenim kriterijima te također poziva da te revizije nadzire dovoljan broj neovisnih nadzornih tijela; poziva na uvođenje posebnih testiranja otpornosti na stres kako bi se olakšalo i zajamčilo poštovanje sukladnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prima na znanje koristi i rizike umjetne inteligencije u pogledu kibersigurnosti i njezina potencijala za borbu protiv kibernetičkog kriminala te ističe potrebu da sva rješenja povezana s umjetnom inteligencijom budu otporna na kibernapade i da se istodobno poštuju temeljna prava Unije, posebno zaštita osobnih podataka i privatnosti; naglašava važnost praćenja sigurne upotrebe umjetne inteligencije i potrebu za bliskom suradnjom javnog i privatnog sektora radi suzbijanja ranjivosti korisnika i opasnosti koje nastaju u vezi s tim; poziva Komisiju da ocijeni potrebu za boljom prevencijom u pogledu kibersigurnosti te mjerama za smanjenje rizika u tom pogledu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da se kriza povezana s pandemijom bolesti COVID-19 može smatrati probnim razdobljem za razvoj, uvođenje i korištenje digitalnih tehnologija i tehnologija povezanih s umjetnom inteligencijom u obrazovanju i kulturi, što je vidljivo iz brojnih platformi za internetsku nastavu i internetskih alata za promicanje kulture koji se primjenjuju u državama članicama; stoga poziva Komisiju da uzme u obzir te primjere pri razmatranju zajedničkog pristupa Unije većoj upotrebi takvih tehnoloških rješenja; |
| --- | --- |

29.

Obrazovanje

| 30. | podsjeća na važnost jačanja digitalnih vještina i postizanja visokog standarda medijske, digitalne i informacijske pismenosti na razini Unije kao preduvjeta za korištenje umjetne inteligencije u obrazovanju; u tom pogledu ističe potrebu za osiguravanjem digitalne pismenosti i pismenosti povezane s umjetnom inteligencijom diljem Unije, osobito razvojem mogućnosti izobrazbe nastavnika; ustraje u tome da bi upotreba tehnologija umjetne inteligencije u školama trebala doprinijeti smanjenju socijalnog i regionalnog digitalnog jaza; pozdravlja ažurirani Akcijski plan Komisije za digitalno obrazovanje u kojem se tematizira korištenje umjetne inteligencije u obrazovanju; u tom pogledu poziva Komisiju da digitalne sposobnosti, medijsku pismenost i osposobljavanje te vještine povezane s umjetnom inteligencijom odredi kao prioritete tog plana te da istodobno podiže razinu osviještenosti o mogućim zlouporabama i lošem funkcioniranju umjetne inteligencije; u tom kontekstu poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti djeci i mladima u nesigurnom položaju kojima je potrebna posebna potpora u području digitalnog obrazovanja; apelira na Komisiju da se u svojim predstojećim zakonodavnim prijedlozima o umjetnoj inteligenciji na odgovarajući način pozabavi inicijativama u području umjetne inteligencije i robotike u obrazovanju; poziva države članice da ulažu u digitalno opremanje škola te da u tu svrhu koriste sredstva Unije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da korištenje umjetne inteligencije u obrazovnim sustavima donosi širok raspon mogućnosti, prilika i instrumenata koji ih čine inovativnijima, uključivijima, učinkovitijima i djelotvornijima zahvaljujući uvođenju novih i visokokvalitetnih načina brzog i personaliziranog učenja usmjerenog na učenika; međutim, ističe da, s obzirom na to da će utjecati na obrazovanje i socijalnu uključenost, treba osigurati dostupnost takvih instrumenata za sve socijalne skupine tako što će im se omogućiti ravnopravan pristup obrazovanju i učenju, pri čemu nitko neće biti zapostavljen, a osobito ne osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da, u cilju kritičkog i učinkovitog pristupa umjetnoj inteligenciji, građani trebaju barem osnovno razumijevanje te tehnologije; poziva države članice da u svoje djelovanje u području digitalne pismenosti integriraju kampanje za podizanje razine osviještenosti o umjetnoj inteligenciji; poziva Komisiju i države članice da promiču planove digitalne pismenosti i forume za raspravu kako bi se građani, roditelji i studenti uključili u demokratski dijalog s javnim tijelima i dionicima o razvoju, uvođenju i korištenju tehnologija umjetne inteligencije u obrazovnim sustavima; naglašava da je važno edukatorima, instruktorima i drugima pružiti odgovarajuće alate i znanja o umjetnoj inteligenciji i s njom povezanim tehnologijama u pogledu njihova sadržaja te načina na koji se upotrebljavaju pravilno i u skladu sa zakonom kako bi se izbjegle povrede prava intelektualnog vlasništva; posebno ističe važnost digitalne pismenosti za osobe koje rade u sektorima obrazovanja i osposobljavanja, kao i poboljšanja digitalne izobrazbe za starije osobe, imajući na umu da su novije generacije već upoznate s tim tehnologijama jer su odrasle s njima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da istinski cilj umjetne inteligencije u našim obrazovnim sustavima treba biti postizanje obrazovanja koje je što više individualizirano, koje učeniku nudi personaliziran akademski put prilagođen njegovim prednostima i nedostacima, uz didaktičke materijale u skladu s njegovim osobinama, pri čemu treba održati kvalitetu obrazovanja i integracijsko načelo naših obrazovnih sustava; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća na ključnu i višeslojnu ulogu nastavnika u obrazovanju i njegovoj uključivosti, posebno u ranom djetinjstvu kada se stječu vještine koje će učenicima omogućiti da napreduju tijekom cijelog života, što uključuje međuljudske odnose, vještine učenja, empatiju i timski rad; stoga ističe da se tehnologije umjetne inteligencije ne mogu upotrebljavati na štetu ili na račun nastave u učionicama jer se nastavnici ne smiju zamijeniti tehnologijama umjetne inteligencije ili s njima povezanim tehnologijama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da prednosti učenja upotrebom umjetne inteligencije u obrazovanju neće ovisiti samo o umjetnoj inteligenciji već o tome kako nastavnici koriste umjetnu inteligenciju u okružju digitalnog učenja da bi zadovoljili potrebe učenika, studenata i nastavnika; stoga ističe potrebu da programeri umjetne inteligencije, kad je to moguće, uključe obrazovne zajednice u razvoj, uvođenje i korištenje tehnologija umjetne inteligencije, čime će se stvoriti okružje pogodno za uspostavu veza i suradnje između programera umjetne inteligencije, razvojnih programera, trgovačkih društava, škola, nastavnika i drugih javnih i privatnih dionika kako bi se osmislile tehnologije umjetne inteligencije koje su prikladne za stvarna obrazovna okružja, kojima se odražavaju dob i razvojna spremnost svakog učenika i zadovoljavaju najviši etički standardi; ističe da obrazovne institucije trebaju koristiti samo pouzdane i etične tehnologije usmjerene na čovjeka koje javna tijela i civilno društvo mogu nadzirati u svakoj fazi njihova životnog ciklusa; u tom pogledu naglašava prednosti besplatnih rješenja otvorenog koda; poziva da se školama i drugim obrazovnim ustanovama pruži financijska i logistička potpora te potrebno stručno znanje kako bi se uvela rješenja za učenje budućnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | osim toga ističe potrebu za kontinuiranim osposobljavanjem nastavnika kako bi se mogli prilagoditi stvarnosti obrazovanja utemeljenog na umjetnoj inteligenciji i steći potrebno znanje i vještine za korištenje tehnologija umjetne inteligencije na pedagoški i smislen način, što će im omogućiti da u potpunosti prihvate mogućnosti koje nudi umjetna inteligencija te da shvate njezina ograničenja; poziva na to da digitalno poučavanje bude dio svakog budućeg osposobljavanja nastavnika te da se nastavnicima i osobama koje rade u sektoru obrazovanja i osposobljavanja omogući cjeloživotno osposobljavanje u području digitalnog poučavanja; stoga poziva na razvoj programa osposobljavanja u području umjetne inteligencije za nastavnike u svim područjima i diljem Europe; osim toga ističe važnost reforme nastavnih programa za nove generacije nastavnika kako bi im se omogućilo da se prilagode stvarnosti obrazovanja koje počiva na umjetnoj inteligenciji, kao i važnost izrade i ažuriranja udžbenika i smjernica o umjetnoj inteligenciji za nastavnike; |
| --- | --- |

36.

| 37. | izražava zabrinutost zbog nedostatka konkretnih programa višeg obrazovanja u području umjetne inteligencije diljem država članica te nedostatka javnog financiranja za umjetnu inteligenciju; smatra da su zbog toga buduće ambicije Europe u području digitalizacije dovedene u pitanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | izražava zabrinutost zbog toga što se rijetki istraživači u području umjetne inteligencije odlučuju za akademsku karijeru jer im tehnološka društva mogu ponuditi bolje plaće, a istraživanje se odvija s manje birokratskih prepreka; smatra da bi dio rješenja moglo biti usmjeravanje više javnog novca u istraživanje umjetne inteligencije na sveučilištima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava važnost poučavanja općih digitalnih sposobnosti i kompetencija od djetinjstva kako bi se riješio problem nedostatka kvalifikacija i određene skupine stanovništva bolje integrirale na digitalno tržište rada i u digitalno društvo; ističe da će sve važnije biti osposobljavanje visokokvalificiranih stručnjaka iz svih društvenih slojeva u području umjetne inteligencije, osiguravanje međusobnog priznavanja takvih kvalifikacija diljem Unije i usavršavanje aktualne i buduće radne snage kako bi se mogla nositi s budućim stvarnostima tržišta rada koje počiva na umjetnoj inteligenciji; stoga potiče države članice da procijene svoje obrazovne ponude te ih po potrebi nadograde vještinama povezanim s umjetnom inteligencijom i da uspostave posebne nastavne planove za programere umjetne inteligencije, uz istodobno integriranje umjetne inteligencije u tradicionalne kurikulume; ističe potrebu za osiguravanjem uzajamnog priznavanja stručnih kvalifikacija u području vještina povezanih s umjetnom inteligencijom diljem Unije s obzirom na to da nekoliko država članica nadograđuje svoju obrazovnu ponudu u pogledu tih vještina i uvodi posebne kurikulume za programere umjetne inteligencije; pozdravlja napore Komisije u pogledu uključivanja digitalnih vještina kao jednog od kvalifikacijskih zahtjeva za određene profesije usklađenih na razini Unije u okviru Direktive o stručnim kvalifikacijama (11); naglašava potrebu za time da oni budu u skladu s popisom za procjenu Etičkih smjernica za pouzdanu umjetnu inteligenciju i pozdravlja prijedlog Komisije da taj popis postane indikativan kurikulum za programere umjetne inteligencije; podsjeća na posebne potrebe strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kad je riječ o umjetnoj inteligenciji te poziva na suradnički pristup širom Europe kako bi se povećao potencijal koji umjetna inteligencija nudi za strukovno obrazovanje i osposobljavanje; ističe važnost osposobljavanja visokokvalificiranih stručnjaka u tom području, pri čemu će se u kurikulume uključiti etički aspekti, te važnost pružanja potpore nedovoljno zastupljenim skupinama u tom području, kao i stvaranja poticaja za te stručnjake da traže posao unutar Unije; podsjeća da su žene u nedovoljnoj mjeri zastupljene u području umjetne inteligencije te da bi zbog toga moglo doći do izrazite rodne neravnoteže na budućem tržištu rada; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe potrebu da vlade i obrazovne ustanove preispitaju i prerade svoje obrazovne kurikulume te ih prilagode potrebama 21. stoljeća osmišljavanjem obrazovnih programa u kojima se veći naglasak stavlja na područja znanosti, tehnologije, inženjerstva, umjetnosti i matematike kako bi se učenici i potrošači pripremili za sve veću rasprostranjenost umjetne inteligencije te kako bi se olakšalo stjecanje kognitivnih vještina; ističe važnost diversifikacije tog sektora i poticanja studenata, osobito žena i djevojčica, da se upisuju na kolegije u područjima povezanima sa znanošću, tehnologijom, inženjerstvom i matematikom, a osobito da biraju predmete povezane s robotikom i umjetnom inteligencijom; poziva na dodjelu većih financijskih i znanstvenih sredstava kako bi se kvalificirane osobe motivirale da ostanu u Uniji i istodobno privukle kvalificirane osobe iz inozemstva; nadalje napominje da postoji znatan broj novoosnovanih poduzeća koja se bave umjetnom inteligencijom i razvijaju tehnologije umjetne inteligencije; naglašava da će MSP-ovima biti potrebna dodatna potpora i osposobljavanje u pogledu umjetne inteligencije kako bi postupali u skladu s propisima u digitalnom području i području umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konstatira da bi automatizacija i razvoj umjetne inteligencije mogli drastično i nepovratno promijeniti zaposlenost; naglašava da bi prednost trebalo dati prilagodbi vještina potrebama budućeg tržišta rada, posebno u obrazovanju te kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; u tom kontekstu ističe potrebu za usavršavanjem buduće radne snage; osim toga, ističe važnost uvođenja umjetne inteligencije za prekvalifikaciju i usavršavanje na europskom tržištu rada u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama, a posebno u audiovizualnom sektoru koji je već teško pogođen krizom povezanom s bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da procijeni razinu rizika uvođenja umjetne inteligencije u obrazovnom sektoru kako bi se utvrdilo treba li aplikacije umjetne inteligencije uključiti u regulatorni okvir za visoki rizik te ih podvrgnuti strožim zahtjevima u pogledu sigurnosti, transparentnosti, pravednosti i odgovornosti, s obzirom na važnost osiguravanja obrazovanja koje i dalje doprinosi javnom dobru i na visoku osjetljivost podataka o učenicima, studentima i drugim polaznicima obrazovanja; ističe da bi se skupovi podataka koji se koriste za obučavanje umjetne inteligencije trebali preispitati kako bi se izbjeglo potvrđivanje određenih stereotipa i drugih vrsta predrasuda; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da predloži pravni okvir za umjetnu inteligenciju koji će biti otporan na promjene u budućnosti kako bi se zajamčile pravno obvezujuće mjere i standardi radi osiguravanja temeljnih prava i sloboda te razvoja pouzdanih, etičkih i tehnički sveobuhvatnih aplikacija umjetne inteligencije, uključujući integrirane digitalne alate, usluge i proizvode kao što su robotika i strojno učenje, s posebnim naglaskom na obrazovanju; poziva da podaci koje koriste i proizvode aplikacije umjetne inteligencije u obrazovnom sektoru budu dostupni, interoperabilni i visokokvalitetni te da se dijele s relevantnim tijelima javne vlasti na dostupan način i u skladu sa zakonodavstvom o autorskim pravima i poslovnim tajnama; podsjeća da su djeca ranjiva skupina koja zaslužuje posebnu pozornost i zaštitu; naglašava da, iako umjetna inteligencija može biti korisna u obrazovanju, potrebno je uzeti u obzir njezine tehnološke, regulatorne i društvene aspekte, uz odgovarajuću zaštitu i pristup usmjeren na čovjeka kojim se osigurava da ljudi uvijek mogu kontrolirati i ispraviti odluke sustava; u tom pogledu ističe da nastavnici moraju kontrolirati i nadzirati uvođenje i korištenje tehnologija umjetne inteligencije u školama i na fakultetima te prilikom interakcije s učenicima i studentima; podsjeća da sustavi umjetne inteligencije ne smiju donositi nikakve konačne odluke koje mogu utjecati na obrazovne prilike, na primjer odluke o konačnim ocjenama studenata, bez potpunog ljudskog nadzora; podsjeća da automatizirane odluke o fizičkim osobama koje se temelje na profiliranju, ako dovode do pravnih ili sličnih učinaka, moraju biti strogo ograničene i uvijek zahtijevati pravo na ljudsku intervenciju i objašnjenje u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; naglašava da bi se toga trebalo strogo pridržavati, posebno u obrazovnom sustavu u kojem se donose odluke o budućim mogućnostima i prilikama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što škole i ostali pružatelji usluga obrazovanja postaju sve više ovisni o uslugama obrazovne tehnologije (edtech), uključujući aplikacije umjetne inteligencije, koje nudi nekoliko privatnih trgovačkih društava koja imaju dominantan položaj na tržištu; smatra da bi to trebalo nadzirati u skladu s pravilima Unije o tržišnom natjecanju; u tom pogledu ističe da je važno poduprijeti uvođenje umjetne inteligencije u mala i srednja poduzeća u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru prikladnim poticajima kojima se stvaraju jednaki uvjeti za sve; u tom kontekstu poziva na ulaganje u europska trgovačka društva u području IT-a kako bi se razvile potrebne tehnologije u Uniji s obzirom na to da velika društva koja trenutačno pružaju umjetnu inteligenciju imaju sjedište izvan Unije; izričito podsjeća na to da su podaci o maloljetnicima strogo zaštićeni Općom uredbom o zaštiti podataka i da se mogu obrađivati samo ako su u cijelosti anonimizirani ili ako je nositelj roditeljske odgovornosti za dijete dao privolu za to, uz strogo poštovanje načela smanjenja količine podataka i ograničavanja svrhe; poziva na snažniju zaštitu i zaštitne mjere u obrazovnom sektoru kada su u pitanju podatci o djeci te poziva Komisiju da poduzme učinkovitije korake u tom pogledu; poziva na to da se djeci i njihovim roditeljima pružaju jasne informacije o mogućoj upotrebi i obradi podataka o djeci, među ostalim u okviru kampanja za podizanje razine osviještenosti i informativnih kampanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe specifične rizike pri upotrebi automatiziranih aplikacija za prepoznavanje u kojima se koristi umjetna inteligencija i koje se trenutačno brzo razvijaju; podsjeća da su djeca posebno osjetljiva skupina; preporučuje da Komisija i države članice zabrane automatiziranu biometrijsku identifikaciju u obrazovnim i kulturnim ustanovama, kao što je prepoznavanje lica u obrazovne i kulturne svrhe, osim ako njezina upotreba nije dopuštena zakonom; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da je potrebno povećati izbor potrošača kako bi se potaknula konkurentnost i proširio raspon usluga koje pružaju tehnologije umjetne inteligencije u svrhu obrazovanja; u tom pogledu potiče javne vlasti da javnim financiranjem i javnom nabavom potaknu razvoj i uvođenje umjetne inteligencije; smatra da bi se tehnologije kojima se koriste pružatelji javnog obrazovanja ili koje se kupuju javnim novcem trebale temeljiti na tehnologijama otvorenog koda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | konstatira da obrazovanje već dugo vapi za inovacijama, što je naglašeno pandemijom bolesti COVID-19 te s njom povezanim prelaskom na učenje preko interneta i na daljinu; ističe da obrazovni alati koji počivaju na umjetnoj inteligenciji, kao što su oni za ocjenjivanje i utvrđivanje poteškoća u učenju, mogu poboljšati kvalitetu i učinkovitost učenja preko interneta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava da su digitalna infrastruktura i pokrivenost internetom sljedeće generacije od strateške važnosti za pružanje obrazovanja europskim građanima koje se temelji na umjetnoj inteligenciji; u svjetlu krize COVID-19 poziva Komisiju da razradi strategiju za europsku mrežu 5G kojom bi se osigurala strateška otpornost Europe i koja ne ovisi o tehnologijama iz država koje ne dijele naše vrijednosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva na osnivanje paneuropske sveučilišne i istraživačke mreže usmjerene na umjetnu inteligenciju u obrazovanju kojom bi se trebale povezati institucije i stručnjaci iz svih područja kako bi se istražio utjecaj umjetne inteligencije na učenje te utvrdila rješenja za povećanje njezina potencijala; |
| --- | --- |

49.

Kulturna baština

| 50. | ponovno ističe važnost pristupa kulturi za sve građane diljem Unije; u tom kontekstu naglašava važnost razmjene najboljih praksi među državama članicama, obrazovnim ustanovama, kulturnim institucijama te sličnim dionicima; nadalje smatra da je od ključne važnosti da se sredstva dostupna i na razini Unije i na nacionalnoj razini iskoriste u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se dodatno poboljšao pristup kulturi; naglašava da postoje mnogobrojne mogućnosti za pristup kulturi i da bi ih sve trebalo istražiti kako bi se pronašla najprikladnija opcija; ističe važnost usklađenosti s Ugovorom iz Marakeša; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da tehnologije umjetne inteligencije mogu igrati važnu ulogu u očuvanju, obnovi, dokumentiranju, analizi i promicanju materijalne i nematerijalne kulturne baštine te upravljanju njome, među ostalim praćenjem i analizom promjena na lokalitetima kulturne baštine prouzročenih prijetnjama kao što su klimatske promjene, prirodne katastrofe i oružani sukobi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da se tehnologijama umjetne inteligencije može poboljšati vidljivost europske kulturne raznolikosti; naglašava da se tim tehnologijama pružaju nove mogućnosti kulturnim institucijama, kao što su muzeji, da osmisle inovativne alate za katalogizaciju artefakata kao i dokumentiranje i povećanje dostupnosti lokaliteta kulturne baštine, među ostalim upotrebom 3D oblikovanja i proširene virtualne stvarnosti; ističe da će umjetna inteligencija omogućiti i muzejima i umjetničkim galerijama da uvedu interaktivne i personalizirane usluge za posjetitelje tako što će im pružiti popis predloženih objekata na temelju interesa koje su iskazali osobno i preko interneta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da će se korištenjem umjetne inteligencije najaviti novi inovativni pristupi, alati i metodologije koji će omogućiti kulturnim radnicima i istraživačima da stvore usklađene baze podataka s odgovarajućim mehanizmima klasifikacije kao i multimedijskim metapodacima, čime će im se omogućiti da povežu različite objekte kulturne baštine i na taj način povećaju znanje i osiguraju bolje razumijevanje kulturne baštine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da treba prepoznati dobre prakse upotrebe umjetne inteligencije u svrhu zaštite i dostupnosti kulturne baštine, naročito za osobe s invaliditetom, i podijeliti ih među kulturnim mrežama diljem Unije, pri čemu treba potaknuti istraživanja o raznim načinima korištenja umjetne inteligencije u cilju promicanja vrijednosti, dostupnosti i očuvanja kulturne baštine; poziva Komisiju i države članice da promiču mogućnosti primjene umjetne inteligencije u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da se tehnologije umjetne inteligencije mogu koristiti i za nadzor nezakonite trgovine kulturnim predmetima i uništavanja kulturnih dobara, pri čemu se podržava prikupljanje podataka za oporavak i obnovu materijalne i nematerijalne kulturne baštine; posebno napominje da bi se razvojem, uvođenjem i korištenjem umjetne inteligencije u postupcima carinskih provjera mogli poduprijeti napori za sprečavanje nezakonite trgovine kulturnom baštinom, a posebno bi se mogli dopuniti sustavi kojima se carinskim tijelima omogućuje da usmjere svoje napore i resurse na one stavke koje su najrizičnije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | napominje da bi od umjetne inteligencije mogao imati koristi istraživački sektor, primjerice preko uloge koju u poboljšanju analize podataka može imati prediktivna analitika, na primjer u pogledu stjecanja i kretanja kulturnih predmeta; ističe da Unija treba povećati ulaganja i potaknuti partnerstva između industrije i akademske zajednice kako bi se ojačala istraživačka izvrsnost na europskoj razini; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća da umjetna inteligencija može biti revolucionaran alat za promicanje kulturnog turizma te ističe njezin znatan potencijal u predviđanju turističkih tokova, što bi moglo pomoći gradovima koji se bore s prevelikim brojem turista; |
| --- | --- |

57.

Kulturni i kreativni sektori i industrije

| 58. | izražava žaljenje zbog toga što kultura nije među prioritetima koji su istaknuti u političkim opcijama i preporukama o umjetnoj inteligenciji na razini Unije, posebno u bijeloj knjizi Europske komisije od 19. veljače 2020. o umjetnoj inteligenciji; poziva na reviziju tih preporuka kako bi se kultura odredila kao prioritet javne politike u području umjetne inteligencije na razini Unije; poziva Komisiju i države članice da se pozabave potencijalnim utjecajem razvoja, uvođenja i korištenja tehnologija umjetne inteligencije na kulturne i kreativne sektore i industrije te da u što većoj mjeri iskoriste plan oporavka Next Generation EU za digitalizaciju tih sektora kako bi se odgovorilo na nove načine konzumacije sadržaja u 21. stoljeću; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe da je umjetna inteligencija stigla i u kulturne i kreativne sektore i industrije te da se, primjerice, očituje u automatiziranom sastavljanju tekstova, izradi videozapisa i stvaranju glazbenih djela; naglašava da kreativni i kulturni stvaratelji također moraju imati potrebne digitalne sposobnosti i kompetencije za upotrebu umjetne inteligencije i drugih digitalnih tehnologija; poziva Komisiju i države članice da sredstvima za financiranje znanosti i istraživanja jače promiču mogućnosti primjene umjetne inteligencije u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama te da stvore centre digitalne kreativnosti u kojima kulturni i kreativni stvaratelji mogu razvijati aplikacije umjetne inteligencije, naučiti kako upotrebljavati te aplikacije i druge tehnologije te testirati njihovu upotrebu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | priznaje da tehnologije umjetne inteligencije imaju potencijal povećati broj radnih mjesta u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama zahvaljujući boljem pristupu tim tehnologijama; stoga naglašava važnost jačanja digitalne pismenosti u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama kako bi te tehnologije postale uključivije, korisnije, lakše za učenje i interaktivnije za te sektore; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da je interakcija između umjetne inteligencije i kulturnih i kreativnih sektora i industrija složena i zahtijeva temeljitu evaluaciju; pozdravlja Izvješće Komisije iz studenog 2020. naslovljeno „Trendovi i napredak u umjetnoj inteligenciji – izazovi pred Okvirom o pravima intelektualnog vlasništva” te studiju o autorskim pravima i novim tehnologijama: upravljanje podacima o autorskim pravima i umjetna inteligencija; naglašava važnost razjašnjavanja uvjeta upotrebe sadržaja zaštićenog autorskim pravima kao ulaznih podataka (slike, glazba, filmovi, baze podataka itd.) te njihove upotrebe u proizvodnji kulturnih i audiovizualnih tvorevina koje tehnologije umjetne inteligencije samostalno kreiraju ili ih s pomoću tih tehnologija kreiraju ljudi; poziva Komisiju da prouči utjecaj umjetne inteligencije na europske kreativne industrije; ponovno ističe važnost europskih podataka i pozdravlja izjave Komisije u tom pogledu te stavljanje umjetne inteligencije i povezanih tehnologija u sam vrh prioriteta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava potrebu za uspostavom skladne vizije tehnologija umjetne inteligencije u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama na razini Unije; poziva države članice da se u novom digitalnom kontekstu više usredotoče na kulturu u svojim nacionalnim strategijama za umjetnu inteligenciju kako bi se osiguralo da kulturni i kreativni sektori i industrije prigrle inovacije, ostanu konkurentni te da se zaštiti i promiče kulturna raznolikost na razini Unije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe važnost stvaranja heterogenog okružja za tehnologije umjetne inteligencije diljem Unije kako bi se potaknula kulturna raznolikost i podržale manjine i jezična raznolikost, a pritom i osnažili kulturni i kreativni sektori i industrije s pomoću mrežnih platformi, čime će se građanima Unije omogućiti uključenost i sudjelovanje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisiju i države članice da podrže demokratsku raspravu o tehnologijama umjetne inteligencije te da osiguraju redovit forum za raspravu s civilnim društvom, istraživačima, akademicima i dionicima radi podizanja razine osviještenosti o prednostima i izazovima njezine uporabe u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; u tom kontekstu ističe ulogu koju umjetnost i kultura mogu imati u poučavanju ljudi o umjetnoj inteligenciji te u društvenoj raspravi o njoj jer one mogu učiniti strojno učenje živim i opipljivim, primjerice u području glazbe; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju i države članice da riješe pitanje sadržaja proizvedenog s pomoću umjetne inteligencije, kao i s njim povezanih problema u pogledu autorstva i povrede autorskih prava; u tom pogledu traži od Komisije da procijeni učinak umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija na audiovizualni sektor te kulturne i kreativne sektore i industrije u cilju promicanja kulturne i jezične raznolikosti, uz istodobno poštovanje prava autora i izvođača; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da Europski institut za inovacije i tehnologiju, a osobito njegova buduća Zajednica znanja i inovacija, posvećena kulturnim i kreativnim industrijama, treba imati vodeću ulogu u razvoju europske strategije za umjetnu inteligenciju u obrazovanju, kulturi i audiovizualnom sektoru te da može pridonijeti ubrzavanju i prikupljanju aplikacija umjetne inteligencije za te sektore; |
| --- | --- |

66.

| 67. | konstatira da je umjetna inteligencija već postala dijelom kreativnog vrijednosnog lanca na razini stvaranja, produkcije, distribucije i konzumacije te stoga, preko novih alata, softvera i stvaranja utemeljenog na umjetnoj inteligenciji za lakšu produkciju, ima znatan utjecaj na kulturne i kreativne sektore i industrije, kao što su glazba, filmska industrija, umjetnost i književnost, pri čemu pruža inspiraciju i omogućava široj javnosti stvaranje sadržaja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da provede studije i razmotri potencijalne politike za rješavanje problema štetnog utjecaja kontrole usluga internetskog prijenosa sadržaja koja se temelji na umjetnoj inteligenciji i koja je osmišljena u cilju ograničenja raznolikosti i/ili maksimalnog povećanja profita uključivanjem određenog sadržaja u ponudu za potrošače ili davanjem prednosti određenom sadržaju, te je poziva da prouči način na koji to utječe na kulturnu raznolikost i prihode autora; |
| --- | --- |

68.

| 69. | smatra da je umjetna inteligencija sve korisnija za kulturne i kreativne sektore i industrije kad je riječ o stvaranju i produkciji sadržaja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | naglašava ulogu autorove osobnosti u izražavanju slobodnih i kreativnih odabira na kojima počiva originalnost djela (12); naglašava važnost ograničenja i iznimaka od autorskih prava pri korištenju sadržaja kao ulaznih podataka, posebno u obrazovanju, istraživanju i u akademskoj zajednici te u proizvodnji kulturnih i kreativnih djela, uključujući audiovizualni sadržaj i sadržaj koji su izradili korisnici; |
| --- | --- |

70.

| 71. | smatra da treba razmotriti zaštitu tehničkih i umjetničkih djela stvorenih s pomoću umjetne inteligencije kako bi se potaknuo taj oblik stvaralaštva; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava da se u kontekstu podatkovnog gospodarstva može postići bolje upravljanje podacima o autorskim pravima u svrhu bolje naknade autorima i izvođačima, posebno omogućavanjem brze identifikacije autorstva i prava vlasništva nad sadržajem, čime se doprinosi smanjenju broja „djela siročadi”; nadalje ističe da bi se tehnološka rješenja umjetne inteligencije trebala upotrebljavati za poboljšanje infrastrukture podataka o autorskim pravima i međupovezanosti metapodataka u djelima, ali i za lakše ispunjavanje obveza u pogledu transparentnosti iz članka 19. Direktive (EU) 2019/790 o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu (13) za ažurirane, relevantne i sveobuhvatne informacije o iskorištavanju djela i izvedbi autora i izvođača, posebno u kontekstu velikog broja nositelja prava i složenih sustava licenciranja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva na to da se u Akcijskom planu za intelektualno vlasništvo koji je najavila Komisija osvrne na pitanje umjetne inteligencije i njezina učinka na kreativne sektore, uzimajući u obzir potrebu za postizanjem ravnoteže između zaštite prava intelektualnog vlasništva i promicanja obrazovanja, kulture i istraživanja; smatra da Unija može biti predvodnik u stvaranju tehnologija umjetne inteligencije ako donese operativni regulatorni okvir i proaktivne javne politike, posebno u pogledu programa osposobljavanja i financijske potpore za istraživanja; traži od Komisije da ocijeni utjecaj prava intelektualnog vlasništva na istraživanje i razvoj umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija, kao i na kulturne i kreativne sektore i industrije, uključujući audiovizualni sektor, posebno u vezi s autorstvom, pravednom naknadom za autore i povezanim pitanjima; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju da razmotri pravne aspekte rezultata dobivenih korištenjem tehnologija umjetne inteligencije, kao i kulturnog sadržaja nastalog upotrebom umjetne inteligencije i s njom povezanih tehnologija; smatra da je važno podržati proizvodnju kulturnog sadržaja; međutim, ponovno ističe važnost zaštite jedinstvenog okvira Unije za prava intelektualnog vlasništva i naglašava da bi se sve promjene trebale provesti uz potrebnu dužnu pažnju kako se ne bi narušila osjetljiva ravnoteža; poziva Komisiju da provede podrobnu evaluaciju u pogledu moguće pravne osobnosti sadržaja proizvedenih umjetnom inteligencijom, kao i u pogledu primjene prava intelektualnog vlasništva na sadržaje stvorene umjetnom inteligencijom, uključujući sadržaje stvorene upotrebom alata umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | osim toga, poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s državama članicama i relevantnim dionicima razmotri razvoj mehanizama provjere ili sustava za izdavače, autore i stvaratelje kako bi im se pomoglo u provjeri sadržaja kojim se mogu koristiti i kako bi se lakše utvrdilo što je zaštićeno zakonodavstvom o pravima intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisiju da uspostavi pravila kojima će se zajamčiti stvarna interoperabilnost podataka kako bi sadržaj kupljen na nekoj platformi bio dostupan u okviru svih digitalnih alata, bez obzira na njegovu robnu marku; |
| --- | --- |

76.

Audiovizualni sektor

| 77. | konstatira da se umjetna inteligencija često koristi za algoritme za automatizirano donošenje odluka radi širenja i organiziranja kulturnog i kreativnog sadržaja koji se prikazuje korisnicima; naglašava da su ti algoritmi za korisnike potpuna nepoznanica; naglašava da se algoritmi koje koriste pružatelji medijskih usluga, platforme za dijeljenje videozapisa, kao i usluge slušanja glazbe preko interneta, trebaju osmisliti na način da određeni uratci ne budu privilegirani ograničavanjem njihovih „personaliziranih” prijedloga na najpopularnije uratke, za ciljano oglašavanje, u komercijalne svrhe ili za povećavanje dobiti; u mjeri u kojoj je to moguće poziva na upotrebu objašnjivih i transparentnih algoritama za davanje preporuka i personalizirani marketing kako bi se potrošačima omogućio točan i sveobuhvatan uvid u te procese i sadržaje te osiguralo da personalizirane usluge ne budu diskriminirajuće i da budu u skladu s nedavno donesenom Uredbom o odnosima između platformi i poslovnih subjekata (14) i Skupnom direktivom o novim pogodnostima za potrošače (15); poziva Komisiju da razmotri načine na koje se optimiziraju algoritmi za moderiranje sadržaja kako bi se uključili korisnici te da iznese preporuke za veću kontrolu korisnika nad sadržajem koji gledaju jamčenjem i pravilnom provedbom prava korisnika da odustanu od preporučenih i personaliziranih usluga; osim toga, ističe da potrošači moraju biti obaviješteni kad budu u interakciji s automatiziranim postupkom odlučivanja te da njihov izbor i uspješnost ne smiju biti ograničeni; ističe da se mora suzbijati primjena mehanizama umjetne inteligencije za komercijalni nadzor nad potrošačima, čak i ako se odnosi na „besplatne usluge”, tako što će se osigurati da taj nadzor bude strogo u skladu s temeljnim pravima i Općom uredbom o zaštiti podataka; ističe da se u svim promjenama propisa mora uzeti u obzir utjecaj na osjetljive skupine potrošača; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe da je ono što je nezakonito izvan interneta nezakonito i na internetu; napominje da se alatima umjetne inteligencije može suzbijati nezakoniti sadržaj na internetu i da se to već čini, ali izričito podsjeća, prije donošenja budućeg Akta o digitalnim uslugama, da pri upotrebi tih alata uvijek treba poštovati temeljna prava, posebno slobodu izražavanja i informiranja, te da oni ne bi trebali dovesti do obveze općeg nadzora nad internetom ili uklanjanja zakonitog materijala koji je namijenjen u obrazovne, novinarske, umjetničke ili istraživačke svrhe; naglašava da bi se algoritmi trebali upotrebljavati samo kao mehanizam označavanja (flagiranja) pri moderiranju sadržaja, uz ljudsku intervenciju, s obzirom na to da umjetna inteligencija ne može pouzdano razlikovati zakoniti od nezakonitog i štetnog sadržaja; napominje da bi ti uvjeti uvijek trebali uključivati smjernice zajednice, kao i žalbeni postupak; |
| --- | --- |

78.

| 79. | nadalje, podsjeća da, kako je utvrđeno člankom 15. Direktive o elektroničkoj trgovini (16), ne bi trebalo biti općeg praćenja i da bi poseban nadzor nad sadržajem za audiovizualne medijske usluge trebao biti u skladu s iznimkama utvrđenima zakonodavstvom Unije; podsjeća da aplikacije umjetne inteligencije moraju biti u skladu s unutarnjim i vanjskim sigurnosnim protokolima koji bi trebali biti tehnički precizni i stabilni; smatra da bi to trebalo proširiti i na djelovanje u uobičajenim, nepoznatim i nepredvidivim situacijama; |
| --- | --- |

79.

| 80. | nadalje, naglašava da upotreba umjetne inteligencije u preporukama sadržaja utemeljenima na algoritmima pružatelja medijskih usluga, kao što su videozapisi na zahtjev i platforme za dijeljenje videozapisa, može imati ozbiljan utjecaj na kulturnu i jezičnu raznolikost, posebno u vezi s obvezom da se osigura istaknutost europskih djela u skladu s člankom 13. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (Direktiva (EU) 2018/1808 (17)); konstatira da su isti razlozi za zabrinutost jednako relevantni i za usluge slušanja glazbe preko interneta te poziva na izradu pokazatelja kojima bi se procijenila kulturna raznolikost i promicanje europskih djela na takvim servisima; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisiju i države članice da povećaju financijsku potporu za razvoj, uvođenje i korištenje umjetne inteligencije u području automatiziranog titlovanja i sinkronizacije europskih audiovizualnih djela radi promicanja kulturne i jezične raznolikosti u Uniji te poboljšanja širenja europskih audiovizualnih sadržaja i pristupa njima; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisiju na uspostavu jasnog etičkog okvira za korištenje tehnologija umjetne inteligencije u medijima kako bi se spriječili svi oblici diskriminacije i osigurao pristup kulturno i jezično raznolikim sadržajima na razini Unije, utemeljen na odgovornim, transparentnim i uključivim algoritmima, pri čemu se poštuju odabiri i preferencije pojedinca; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ističe da umjetna inteligencija može imati važnu ulogu u brzom širenju dezinformacija; u tom pogledu naglašava da bi se okvir trebao baviti zloupotrebom umjetne inteligencije za širenje lažnih vijesti, pogrešnih informacija na internetu i dezinformacija, uz izbjegavanje cenzure; stoga poziva Komisiju da procijeni rizike povezane s umjetnom inteligencijom koja pomaže širenju dezinformacija u digitalnom okružju, kao i rješenja u pogledu toga kako bi se umjetna inteligencija mogla upotrijebiti za borbu protiv dezinformiranja; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisiju da poduzme regulatorne mjere kako bi se osiguralo da pružatelji medijskih usluga imaju pristup podacima prikupljenima u okviru stavljanja na raspolaganje i širenja svojih sadržaja na platformama pružatelja usluga trećih strana; naglašava da je potpuni prijenos podataka od operatera platformi do pružatelja medijskih usluga od presudne važnosti kako bi pružatelji medijskih usluga mogli bolje razumjeti svoju publiku i tako poboljšati svoje usluge u skladu s vizijom publike; |
| --- | --- |

84.

| 85. | naglašava da je važno povećati sredstva za programe Digitalna Europa, Kreativna Europa i Obzor Europa kako bi se povećala potpora europskom audiovizualnom sektoru, ponajprije suradničkim istraživačkim projektima i eksperimentalnim pilot-inicijativama u području razvoja, uvođenja i korištenja etičnih tehnologija umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva na blisku suradnju država članica u osmišljavanju programa osposobljavanja usmjerenih na prekvalifikaciju ili usavršavanje radnika kako bi se bolje pripremili na socijalnu tranziciju koju donosi upotreba tehnologija umjetne inteligencije u audiovizualnom sektoru; |
| --- | --- |

86.

| 87. | smatra da umjetna inteligencija ima golem potencijal u poticanju inovacija u sektoru informativnih medija; smatra da je široka integracija umjetne inteligencije, primjerice u svrhu proizvodnje i širenja sadržaja, praćenja komentara, upotrebe analiza podataka i prepoznavanja lažnih fotografija i videozapisa, ključna za smanjenje troškova informativnih medija u svjetlu smanjenja prihoda od oglašavanje kao i za izdvajanje više sredstava za izvještavanje s terena, čime se povećava kvaliteta i raznolikost sadržaja; |
| --- | --- |

87.

Dezinformiranje na internetu: uvjerljivo krivotvoreni sadržaji (deepfake uratci)

| 88. | naglašava važnost osiguravanja medijskog pluralizma na internetu i izvan njega kako bi se zajamčila kvaliteta, raznolikost i pouzdanost dostupnih informacija; |
| --- | --- |

88.

| 89. | podsjeća da su preciznost, neovisnost, pravednost, povjerljivost, ljudskost, odgovornost i transparentnost pokretačka snaga koja se nalazi u osnovi načela slobode izražavanja te pristupa informacijama u medijima na internetu i izvan njega bez kojih nije moguća borba protiv dezinformacija i pogrešnih informacija; |
| --- | --- |

89.

| 90. | napominje da neovisni mediji imaju važnu ulogu u kulturi i svakodnevnom životu građana; naglašava da je dezinformiranje temeljni problem jer se autorska prava i prava intelektualnog vlasništva općenito sustavno krše; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama nastavi raditi na podizanju razine svijesti o tom problemu te suzbijanju učinaka dezinformiranja i temeljnih problema; nadalje, smatra da je važno razviti obrazovne strategije za poboljšanje digitalne pismenosti, posebno u tom pogledu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | podsjeća na to da otkrivanje lažnog i manipuliranog sadržaja, kao što su deepfake uratci može postati sve izazovnije zbog brze pojave novih tehnika i zbog toga što su zlonamjerni proizvođači u stanju stvarati sofisticirane algoritme koji se mogu uspješno osposobiti za izbjegavanje otkrivanja, što ima velike posljedice za naše temeljne demokratske vrijednosti; traži od Komisije da procijeni učinak umjetne inteligencije na stvaranje uvjerljivo krivotvorenog sadržaja, da uspostavi odgovarajuće pravne okvire za upravljanje njihovim stvaranjem, proizvodnjom ili distribucijom u zlonamjerne svrhe te da, među ostalim inicijativama, predloži preporuke za mjere protiv svih prijetnji slobodnim i poštenim izborima i demokraciji koje potiče umjetna inteligencija; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja nedavne inicijative i projekte stvaranja učinkovitijih alata za otkrivanje deepfake uradaka i zahtjeva za transparentnost; u tom pogledu naglašava potrebu za istraživanjem i ulaganjem u metode za suzbijanje deepfake uradaka kao ključnog koraka u borbi protiv dezinformacija i štetnog sadržaja; smatra da rješenja koja se temelje na umjetnoj inteligenciji mogu biti od pomoći u tom kontekstu; stoga traži od Komisije da uvede obvezu prema kojoj uz sav deepfake sadržaj ili bilo koji drugi realno izrađen sintetički videozapis mora biti navedeno da taj materijal nije izvornik te se uporaba takvog sadržaja u izborne svrhe mora strogo ograničiti; |
| --- | --- |

92.

| 93. | zabrinut je zbog toga što umjetna inteligencija sve više utječe na to kako se informacije pronalaze i upotrebljavaju na internetu; ističe da tzv. korisnički mjehuri stvoreni filtrima i komore jeke ograničavaju raznolikost mišljenja i negativno utječu na otvorenu društvenu raspravu; stoga poziva na to da način na koji operateri platformi upotrebljavaju algoritme za ispravljanje informacija bude transparentan i da se korisnicima pruži veća sloboda izbora u pogledu opsega u kojem žele primati informacije; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ističe da se tehnologije umjetne inteligencije već upotrebljavaju u novinarstvu, na primjer pri izradi tekstova ili analizi velikih skupova podataka u području istraživanja; naglašava da je pri proizvodnji informacija relevantnih za društvo u cjelini važno da se automatizirano novinarstvo referira na točne i potpune podatke kako bi se spriječile pogrešne informacije; naglašava da novinarski sadržaj koji se stvara korištenjem tehnologija umjetne inteligencije također mora podlijegati temeljnim načelima kvalitetnog novinarstva, kao što je urednička kontrola; poziva na to da se tekstovi stvoreni umjetnom inteligencijom označe kako bi se očuvalo povjerenje u novinarstvo; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ističe potencijal umjetne inteligencije u omogućavanju i poticanju višejezičnosti razvojem tehnologija povezanih s jezikom te omogućivanjem otkrivanja europskog internetskog sadržaja; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  SL C 202 I, 16.6.2020., str. 1.

(2)  SL C 440, 6.12.2018., str. 37.

(3)  SL C 449, 23.12.2020., str. 37.

(4)  SL C 433, 23.12.2019., str. 42.

(5)  SL C 28, 27.1.2020., str. 8.

(6)  SL C 252, 18.7.2018., str. 239.

(7)  SL C 307, 30.8.2018., str. 163.

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(9)  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

(10)  Izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja, 29. kolovoza 2018.

(11)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

(12)  Sud Europske unije, Predmet C-833/18, SI i Brompton Bicycle Ltd protiv Chedech/Get2Get.

(13)  Direktiva (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).

(14)  Uredba (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (SL L 186, 11.7.2019., str. 57.).

(15)  Direktiva (EU) 2019/2161 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i direktiva 98/6/EZ, 2005/29/EZ te 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila Unije o zaštiti potrošača (SL L 328, 18.12.2019., str. 7.).

(16)  Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.).

(17)  Direktiva (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (SL L 303, 28.11.2018., str. 69.).

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/45

---

P9_TA(2021)0240

Europska strategija za integraciju energetskih sustava

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za integraciju energetskih sustava (2020/2241(INI))

(2022/C 15/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194.,

| — | uzimajući u obzir Pariški klimatski sporazum od 12. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški klimatski sporazum od 12. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir cilj održivog razvoja UN-a br. 7 „Svima osigurati pristup pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji po pristupačnoj cijeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj održivog razvoja UN-a br. 7 „Svima osigurati pristup pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji po pristupačnoj cijeni”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. veljače 2016. naslovljenu „Strategija EU-a za grijanje i hlađenje” (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. veljače 2016. naslovljenu „Strategija EU-a za grijanje i hlađenje” (COM(2016)0051),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. studenoga 2018. naslovljenu „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. studenoga 2018. naslovljenu „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” (COM(2018)0773),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava” (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: strategija EU-a za integraciju energetskog sustava” (COM(2020)0299),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020)0301),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenu „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenu „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (COM(2020)0562),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu: ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu: ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za smanjenje emisija metana” (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za smanjenje emisija metana” (COM(2020)0663),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 14. listopada 2020. o stanju energetske unije (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 14. listopada 2020. o stanju energetske unije (COM(2020)0950),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 14. listopada 2020. o napretku u pogledu konkurentnosti u području čiste energije (COM(2020)0953), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 14. listopada 2020. o napretku u pogledu konkurentnosti u području čiste energije (COM(2020)0953),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 14. listopada 2020. o napretku u pogledu energetske učinkovitosti (COM(2020)0954), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 14. listopada 2020. o napretku u pogledu energetske učinkovitosti (COM(2020)0954),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 14. listopada 2020. o napretku u području obnovljive energije (COM(2020)0952), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 14. listopada 2020. o napretku u području obnovljive energije (COM(2020)0952),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. listopada 2020. naslovljeno „Cijene i troškovi energije u Europi” (COM(2020)0951), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. listopada 2020. naslovljeno „Cijene i troškovi energije u Europi” (COM(2020)0951),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” (COM(2020)0741),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. lipnja 2019. o budućnosti energetskih sustava u energetskoj uniji kako bi se osigurala energetska tranzicija i ostvarivanje energetskih i klimatskih ciljeva do 2030. i nakon toga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. lipnja 2019. o budućnosti energetskih sustava u energetskoj uniji kako bi se osigurala energetska tranzicija i ostvarivanje energetskih i klimatskih ciljeva do 2030. i nakon toga,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. prosinca 2020. o klimatskom cilju EU-a za 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. prosinca 2020. o klimatskom cilju EU-a za 2030.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 12. prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 12. prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir Inicijativu za vodik koju je pokrenulo austrijsko predsjedništvo Vijeća u Linzu 17. i 18. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Inicijativu za vodik koju je pokrenulo austrijsko predsjedništvo Vijeća u Linzu 17. i 18. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir Inicijativu za održivu i pametnu plinsku infrastrukturu za Europu, koju je 1. i 2. travnja 2019. u Bukureštu pokrenulo rumunjsko predsjedništvo Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Inicijativu za održivu i pametnu plinsku infrastrukturu za Europu, koju je 1. i 2. travnja 2019. u Bukureštu pokrenulo rumunjsko predsjedništvo Vijeća,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (3) (Uredba TEN-E), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (3) (Uredba TEN-E),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (4) (Uredba o Instrumentu za povezivanje Europe), koja se trenutno revidira, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (4) (Uredba o Instrumentu za povezivanje Europe), koja se trenutno revidira,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjenama uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjenama uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (7) (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (7) (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (8) (Direktiva o energetskoj učinkovitosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (8) (Direktiva o energetskoj učinkovitosti),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 559/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik 2 (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 559/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik 2 (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (13),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2019. u Madridu u Španjolskoj (COP25) (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2019. u Madridu u Španjolskoj (COP25) (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2020. o sveobuhvatnom europskom pristupu skladištenju energije (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2020. o sveobuhvatnom europskom pristupu skladištenju energije (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o reviziji smjernica za transeuropsku energetsku infrastrukturu (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o reviziji smjernica za transeuropsku energetsku infrastrukturu (17),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0062/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0062/2021),

| A. | budući da su Parlament, Vijeće i Komisija podržali cilj postizanja klimatski neutralnog gospodarstva do 2050., u skladu s Pariškim sporazumom i na temelju pravednosti i najboljih dostupnih znanstvenih spoznaja, pri čemu bi se porast globalne temperature trebao ograničiti na 1,5 oC iznad predindustrijske razine; |
| --- | --- |

A.

budući da su Parlament, Vijeće i Komisija podržali cilj postizanja klimatski neutralnog gospodarstva do 2050., u skladu s Pariškim sporazumom i na temelju pravednosti i najboljih dostupnih znanstvenih spoznaja, pri čemu bi se porast globalne temperature trebao ograničiti na 1,5 oC iznad predindustrijske razine;

| B. | budući da je Komisija predložila zajednički cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030., dok je Parlament podržao cilj smanjenja tih emisija za 60 % do 2030.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija predložila zajednički cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030., dok je Parlament podržao cilj smanjenja tih emisija za 60 % do 2030.;

| C. | budući da se u Izvješću o stanju energetske unije za 2020. pokazalo da se potražnja za energijom u EU-u općenito smanjuje, no da raste u određenim sektorima, kao što su promet te informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT); |
| --- | --- |

C.

budući da se u Izvješću o stanju energetske unije za 2020. pokazalo da se potražnja za energijom u EU-u općenito smanjuje, no da raste u određenim sektorima, kao što su promet te informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT);

| D. | budući da su zgrade odgovorne za otprilike 40 % ukupne potrošnje energije u EU-u i za 36 % emisija stakleničkih plinova iz energije te da informacijske i komunikacijske tehnologije čine od 5 do 9 % globalne potrošnje električne energije; |
| --- | --- |

D.

budući da su zgrade odgovorne za otprilike 40 % ukupne potrošnje energije u EU-u i za 36 % emisija stakleničkih plinova iz energije te da informacijske i komunikacijske tehnologije čine od 5 do 9 % globalne potrošnje električne energije;

| E. | budući da je 2017. godine 70 % primarne energije upotrijebljene u EU-u dolazilo iz fosilnih goriva (nafta, prirodni plin i ugljen) (18); |
| --- | --- |

E.

budući da je 2017. godine 70 % primarne energije upotrijebljene u EU-u dolazilo iz fosilnih goriva (nafta, prirodni plin i ugljen) (18);

| F. | budući da Međunarodna agencija za energiju procjenjuje da otprilike jedna trećina globalnih emisija metana dolazi iz energetskog sektora; |
| --- | --- |

F.

budući da Međunarodna agencija za energiju procjenjuje da otprilike jedna trećina globalnih emisija metana dolazi iz energetskog sektora;

| G. | budući da postizanje klimatske neutralnosti zahtijeva odmak od sustava koji se u velikoj mjeri temelji na fosilnim gorivima i kretanje prema energetski visokoučinkovitom i klimatski neutralnom sustavu koji se temelji na obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

G.

budući da postizanje klimatske neutralnosti zahtijeva odmak od sustava koji se u velikoj mjeri temelji na fosilnim gorivima i kretanje prema energetski visokoučinkovitom i klimatski neutralnom sustavu koji se temelji na obnovljivim izvorima energije;

| H. | budući da integracija energetskog sustava znači koordinirano planiranje i rad energetskog sustava u cjelini, uključujući više nositelja energije i povezanu infrastrukturu, te sve krajnje potrošače; |
| --- | --- |

H.

budući da integracija energetskog sustava znači koordinirano planiranje i rad energetskog sustava u cjelini, uključujući više nositelja energije i povezanu infrastrukturu, te sve krajnje potrošače;

| I. | budući da se integracijom energetskih sustava može odgovoriti na mnoge izazove koji proizlaze iz energetske tranzicije, a posebno na izazov dekarbonizacije, optimizacije i uravnoteženja energetskih mreža, čime se jamči sigurnost opskrbe te se potiče strateška autonomija EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da se integracijom energetskih sustava može odgovoriti na mnoge izazove koji proizlaze iz energetske tranzicije, a posebno na izazov dekarbonizacije, optimizacije i uravnoteženja energetskih mreža, čime se jamči sigurnost opskrbe te se potiče strateška autonomija EU-a;

| J. | budući da će dvostruka zelena i digitalna tranzicija energetskih mreža zahtijevati dosad nezabilježena javna i privatna ulaganja u modernizaciju infrastrukture i uvođenje nove infrastrukture tamo gdje je to potrebno, kao i ulaganja u obnovu zgrada te istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

J.

budući da će dvostruka zelena i digitalna tranzicija energetskih mreža zahtijevati dosad nezabilježena javna i privatna ulaganja u modernizaciju infrastrukture i uvođenje nove infrastrukture tamo gdje je to potrebno, kao i ulaganja u obnovu zgrada te istraživanje i razvoj;

| K. | budući da se integracijom energetskih sustava može ubrzati tranzicija na klimatski neutralno gospodarstvo, a troškovi za europske građane, vlasti i poduzeća zadržati unutar realističnih i prihvatljivih granica, istodobno ojačati energetsku sigurnost, zaštititi zdravlje i okoliš te promicati rast, inovacije i vodeći globalni položaj u industriji; budući da se mora provesti troškovno isplativa integracija energetskog sektora; |
| --- | --- |

K.

budući da se integracijom energetskih sustava može ubrzati tranzicija na klimatski neutralno gospodarstvo, a troškovi za europske građane, vlasti i poduzeća zadržati unutar realističnih i prihvatljivih granica, istodobno ojačati energetsku sigurnost, zaštititi zdravlje i okoliš te promicati rast, inovacije i vodeći globalni položaj u industriji; budući da se mora provesti troškovno isplativa integracija energetskog sektora;

| L. | budući da bi se u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo učinkovito provesti u svakom planiranju opskrbe energijom i potražnje za njom te u odlukama o politikama i ulaganjima, što znači da bi svaku odluku trebalo sustavno ocjenjivati u odnosu na alternativne troškovno učinkovite, tehnički, gospodarski i okolišno prihvatljive mjere energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

L.

budući da bi se u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo učinkovito provesti u svakom planiranju opskrbe energijom i potražnje za njom te u odlukama o politikama i ulaganjima, što znači da bi svaku odluku trebalo sustavno ocjenjivati u odnosu na alternativne troškovno učinkovite, tehnički, gospodarski i okolišno prihvatljive mjere energetske učinkovitosti;

| M. | budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala da je ključno moći se osloniti na siguran i fleksibilan energetski sustav; budući da su dodatni troškovi električne energije i grijanja stavili veći pritisak na kućanstva; |
| --- | --- |

M.

budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala da je ključno moći se osloniti na siguran i fleksibilan energetski sustav; budući da su dodatni troškovi električne energije i grijanja stavili veći pritisak na kućanstva;

1.

podupire smjer koji je Komisija iznijela u svojoj Komunikaciji o strategiji za integraciju energetskih sustava, odnosno kaskadni prioritet u pogledu energetske učinkovitosti i uštede energije, dekarbonizacije krajnjih namjena kroz izravnu elektrifikaciju, niskougljična goriva koja se temelje na obnovljivim izvorima za primjene za koje ne postoji alternativna opcija; poziva Komisiju i države članice da zajamče provedbu dosljednog dugoročnog pristupa u duhu solidarnosti i suradnje te da se za predmetne industrije i društvo u cjelini osmisli stabilan regulatorni okvir; ističe da će privatni sektor, zajedno s javnim sektorom, imati ključnu ulogu u uspjehu i učinkovitoj provedbi te strategije i poduprijeti izgradnju energetskog sustava kojim se EU usmjerava prema klimatskoj neutralnosti najkasnije do 2050.;

2.

uvjeren je da takva strategija može pomoći Uniji da utvrdi put prema ostvarenju svojih klimatskih ciljeva te istodobno održi dostupnost energije, cjenovnu pristupačnost i sigurnost opskrbe razvojem kružnog, visoko energetski učinkovitog, integriranog, povezanog, otpornog, pametnog, multimodalnog, pravednog i dekarboniziranog sustava; ističe da bi se u toj strategiji, posebno s obzirom na posljedice pandemije bolesti COVID-19, trebala utvrditi vizija kojom se podupire klimatski neutralno gospodarstvo te istodobno ojačati energetska sigurnost i konkurentnost, poticati radna mjesta i mala i srednja poduzeća (MSP-ove) te štititi zdravlje i okoliš, uz istodobno promicanje održivog rasta i inovacija;

3.

podsjeća na važnost uzimanja u obzir raznolikosti nacionalnih energetskih sustava i izazova; potiče Komisiju da istraži različite načine dekarbonizacije koji mogu pomoći svakoj državi članici u primjeni najučinkovitijih rješenja za dekarbonizaciju u skladu s njihovim potrebama i resursima;

Optimizacija i dekarbonizacija energetskih sustava

Optimizacija i dekarbonizacija energetskih sustava

| 4. | ponavlja svoju potporu načelu „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, što znači da se prednost mora dati štednji energije i povećanju energetske učinkovitosti; podsjeća da kružnost i izravna elektrifikacija, tamo gdje ih je moguće provesti, predstavljaju važan put prema dekarbonizaciji; ističe potrebu za razvojem otpornog i klimatski neutralnog energetskog sustava u kojemu se vodi računa o načelu troškovne učinkovitosti; naglašava potrebu za portfeljom klimatski prihvatljivih rješenja koja će omogućiti razvoj energetski najučinkovitijih i najisplativijih tehnologija na tržištu te doprinijeti smanjenju ugljičnog otiska i poticanju energetske neovisnosti u Uniji; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svoju potporu načelu „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, što znači da se prednost mora dati štednji energije i povećanju energetske učinkovitosti; podsjeća da kružnost i izravna elektrifikacija, tamo gdje ih je moguće provesti, predstavljaju važan put prema dekarbonizaciji; ističe potrebu za razvojem otpornog i klimatski neutralnog energetskog sustava u kojemu se vodi računa o načelu troškovne učinkovitosti; naglašava potrebu za portfeljom klimatski prihvatljivih rješenja koja će omogućiti razvoj energetski najučinkovitijih i najisplativijih tehnologija na tržištu te doprinijeti smanjenju ugljičnog otiska i poticanju energetske neovisnosti u Uniji;

| 5. | ističe brojne dobrobiti povećanih napora u pogledu energetske učinkovitosti, kao što su manja ovisnost o uvozu energije, manji računi za potrošnju, veća industrijska konkurentnost te opća korist za klimu i okoliš; |
| --- | --- |

5.

ističe brojne dobrobiti povećanih napora u pogledu energetske učinkovitosti, kao što su manja ovisnost o uvozu energije, manji računi za potrošnju, veća industrijska konkurentnost te opća korist za klimu i okoliš;

| 6. | poziva Komisiju da ocijeni mogućnost primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u predstojećim revizijama zakonodavstva i metodologija Unije te u novim inicijativama, posebno u pogledu planiranja scenarija i infrastrukture te analize troškova i koristi, te u okviru preporuka državama članicama u vezi s njihovim nacionalnim zakonodavstvima; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da ocijeni mogućnost primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u predstojećim revizijama zakonodavstva i metodologija Unije te u novim inicijativama, posebno u pogledu planiranja scenarija i infrastrukture te analize troškova i koristi, te u okviru preporuka državama članicama u vezi s njihovim nacionalnim zakonodavstvima;

| 7. | konstatira visoku potrošnju energije u vodnom sektoru; poziva Komisiju da razmotri energetski učinkovite mjere za vodni sektor EU-a i mogućnost upotrebe pročišćenih otpadnih voda kao izvora obnovljive energije na licu mjesta u okviru integracije energetskih sustava; |
| --- | --- |

7.

konstatira visoku potrošnju energije u vodnom sektoru; poziva Komisiju da razmotri energetski učinkovite mjere za vodni sektor EU-a i mogućnost upotrebe pročišćenih otpadnih voda kao izvora obnovljive energije na licu mjesta u okviru integracije energetskih sustava;

| 8. | napominje da države članice i Unija u cjelini nisu ostvarile dovoljan napredak u pogledu energetske učinkovitosti i obnove zgrada, kako je predstavljeno u Izvješću o napretku u području energetske učinkovitosti za 2020.; potiče Komisiju da revidira ciljeve utvrđene u Direktivi o energetskoj učinkovitosti kako bi ih se uskladilo s klimatskim ciljevima nakon temeljite procjene učinka, uzimajući pritom u obzir svoje preporuke u okviru postupka upravljanja energetskom unijom i Plana za postizanje klimatskog cilja; poziva Komisiju da preispita postojeće mjere i donese usmjerenije politike, posebno u sektorima u kojima nije ostvaren dovoljan napredak, kao što je primjerice sektor prometa; u tom pogledu pozdravlja strategiju za val obnove i predstojeću reviziju Direktive (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (19); podsjeća na važnost procjene učinka revidiranih ciljeva na poduzeća, posebno na MSP-ove; |
| --- | --- |

8.

napominje da države članice i Unija u cjelini nisu ostvarile dovoljan napredak u pogledu energetske učinkovitosti i obnove zgrada, kako je predstavljeno u Izvješću o napretku u području energetske učinkovitosti za 2020.; potiče Komisiju da revidira ciljeve utvrđene u Direktivi o energetskoj učinkovitosti kako bi ih se uskladilo s klimatskim ciljevima nakon temeljite procjene učinka, uzimajući pritom u obzir svoje preporuke u okviru postupka upravljanja energetskom unijom i Plana za postizanje klimatskog cilja; poziva Komisiju da preispita postojeće mjere i donese usmjerenije politike, posebno u sektorima u kojima nije ostvaren dovoljan napredak, kao što je primjerice sektor prometa; u tom pogledu pozdravlja strategiju za val obnove i predstojeću reviziju Direktive (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (19

| 9. | poziva Komisiju da, kao troškovno učinkovit način smanjenja emisija, načelo energetske učinkovitosti proširi na cijeli lanac vrijednosti i na sve krajnje namjene; poziva Komisiju da predloži konkretne inicijative za smanjenje gubitaka energije duž prijenosnih i distribucijskih mreža u okviru revizije Uredbe TEN-E i Uredbe (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2017. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010 (20); |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da, kao troškovno učinkovit način smanjenja emisija, načelo energetske učinkovitosti proširi na cijeli lanac vrijednosti i na sve krajnje namjene; poziva Komisiju da predloži konkretne inicijative za smanjenje gubitaka energije duž prijenosnih i distribucijskih mreža u okviru revizije Uredbe TEN-E i Uredbe (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2017. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010 (20

| 10. | pozdravlja novu strategiju EU-a za metan; podsjeća da je ključno brzo uvesti sustave za praćenje emisija metana koji se oslanjaju na tehnologije satelitskog promatranja poput onih razvijenih u okviru programa Copernicus; poziva Komisiju da predloži mjere za daljnje smanjenje emisija metana u energetskom sektoru; pozdravlja prijedlog Komisije da se mjerenje, izvješćivanje i provjera te otkrivanje i saniranje istjecanja učine obveznima; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja novu strategiju EU-a za metan; podsjeća da je ključno brzo uvesti sustave za praćenje emisija metana koji se oslanjaju na tehnologije satelitskog promatranja poput onih razvijenih u okviru programa Copernicus; poziva Komisiju da predloži mjere za daljnje smanjenje emisija metana u energetskom sektoru; pozdravlja prijedlog Komisije da se mjerenje, izvješćivanje i provjera te otkrivanje i saniranje istjecanja učine obveznima;

| 11. | ističe potencijal ponovne upotrebe otpada, osobito energije i otpadne topline iz industrijskih procesa, biološkog otpada, zgrada i podatkovnih centara; skreće pozornost na održivu proizvodnju energije koja proizlazi iz poljoprivrede, potrošnje hrane i šumarstva; poziva Komisiju i države članice da prilikom daljnje revizije Okvirne direktive o otpadu izrade učinkovite poticaje i poslovne modele za oporabu industrijske otpadne topline i neizbježne otpadne topline u okviru toplinskih mreža ili njihovo skladištenje (21); |
| --- | --- |

11.

ističe potencijal ponovne upotrebe otpada, osobito energije i otpadne topline iz industrijskih procesa, biološkog otpada, zgrada i podatkovnih centara; skreće pozornost na održivu proizvodnju energije koja proizlazi iz poljoprivrede, potrošnje hrane i šumarstva; poziva Komisiju i države članice da prilikom daljnje revizije Okvirne direktive o otpadu izrade učinkovite poticaje i poslovne modele za oporabu industrijske otpadne topline i neizbježne otpadne topline u okviru toplinskih mreža ili njihovo skladištenje (21

| 12. | skreće pozornost na izazov dekarbonizacije grijanja i hlađenja; poziva na daljnju provedbu strategije za grijanje i hlađenje, među ostalim u okviru revizije Direktive o energiji iz obnovljivih izvora i Direktive o energetskoj učinkovitosti, kao i na stvaranje poticajnog okvira prilikom revizije smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (22); ističe potencijal visokoučinkovitih niskotemperaturnih mreža centraliziranog grijanja četvrte i pete generacije; napominje da one mogu imati važnu ulogu u troškovno učinkovitoj dekarbonizaciji topline u urbanim i industrijskim područjima; pozdravlja činjenicu da će mreže centraliziranog grijanja i hlađenja ispunjavati uvjete za financiranje u skladu s revidiranom Uredbom o Instrumentu za povezivanje Europe te poziva da ih se uključi kao potencijalne projekte od zajedničkog interesa u okviru Uredbe TEN-E; nadalje, poziva Komisiju da toplinsku infrastrukturu i skladištenje toplinske energije uzme u obzir pri izradi desetogodišnjih planova razvoja mreže i za Europsku mrežu operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) i za Europsku mrežu operatora prijenosnog sustava za plin (ENTSO-G); sa zabrinutošću primjećuje nisku stopu zamjene starih i neučinkovitih sustava grijanja; pozdravlja aktualnu reviziju sekundarnog zakonodavstva o označivanju energetske učinkovitosti i ekološkom dizajnu grijača i hladnjaka prostora i vode; ističe potencijal digitalnih alata za pametno upravljanje energijom uz jamčenje kibersigurnosti i zaštite podataka; |
| --- | --- |

12.

skreće pozornost na izazov dekarbonizacije grijanja i hlađenja; poziva na daljnju provedbu strategije za grijanje i hlađenje, među ostalim u okviru revizije Direktive o energiji iz obnovljivih izvora i Direktive o energetskoj učinkovitosti, kao i na stvaranje poticajnog okvira prilikom revizije smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (22

| 13. | podsjeća da će za energetsku tranziciju biti potrebna ulaganja u infrastrukturu u iznosu od 520 do 575 milijardi EUR godišnje kao i razmjerno i učinkovito korištenje obnovljive energije; poziva Komisiju da izradi planove za uključive, integrirane i realistične scenarije, u kojima se dodatno uzimaju u obzir energetska učinkovitost i integracija energetskog sustava, u skladu s Planom ulaganja za održivu Europu; napominje da je potrebno poštovati kriterije održivog ulaganja utvrđene u Uredbi (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (23) i financijskih instrumenata koji su u potpunosti u skladu s klimatskim i energetskim ciljevima za 2030. te klimatskom neutralnosti najkasnije do 2050. kako bi se osiguralo da ne dođe do neupotrebljive imovine; ističe da razni europski programi i financijski instrumenti imaju ključnu ulogu u poticanju energetske tranzicije; naglašava da je potrebno osigurati da upotreba izvora energije kao što je prirodni plin bude samo prijelazne prirode, s obzirom na cilj postizanja klimatske neutralnosti; naglašava da bi se integracijom sustava u najvećoj mogućoj mjeri trebala iskoristiti postojeća energetska infrastruktura koja može pomoći u ostvarenju troškovno učinkovitog prijelaza u mnogim sektorima; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da će za energetsku tranziciju biti potrebna ulaganja u infrastrukturu u iznosu od 520 do 575 milijardi EUR godišnje kao i razmjerno i učinkovito korištenje obnovljive energije; poziva Komisiju da izradi planove za uključive, integrirane i realistične scenarije, u kojima se dodatno uzimaju u obzir energetska učinkovitost i integracija energetskog sustava, u skladu s Planom ulaganja za održivu Europu; napominje da je potrebno poštovati kriterije održivog ulaganja utvrđene u Uredbi (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (23

| 14. | potvrđuje važnost ex ante procjene i predviđanja potreba za mjerama za energetsku učinkovitost, integracijom sustava ili novom infrastrukturom za proizvodnju, međusobnu povezivost, prijenos, distribuciju, skladištenje i pretvorbu energije kako bi se optimizirala upotreba postojeće energetske infrastrukture u klimatski neutralnom gospodarstvu i osigurala njezina gospodarska, okolišna i društvena izvedivost kao i troškovna učinkovitost te istodobno izbjegli učinci ovisnosti i neupotrebljiva imovina; ističe važnost poštovanja načela tehnološke neutralnosti među tehnologijama koje su nužne za ostvarenje klimatske neutralnosti jer su za neke tehnologije koje će biti potrebne u doglednoj budućnosti i dalje potrebna ulaganja u istraživanje i razvoj; zahtijeva da se u svaki infrastrukturni projekt prije izgradnje uključi alternativni scenarij koji se temelji na smanjenju potražnje i/ili integraciji sektora; |
| --- | --- |

14.

potvrđuje važnost ex ante

| 15. | pozdravlja objavu nove strategije EU-a za energiju iz obnovljivih izvora na moru; naglašava da je brz razvoj odobalnih energetskih otoka ključan za postizanje našeg cilja u pogledu kapaciteta obnovljive energije do 2030.; smatra da je ta strategija prilika za povećanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, povećanje izravne upotrebe električne energije i podupiranje neizravne elektrifikacije, primjerice s pomoću vodika i sintetičkih goriva; u tu svrhu poziva na sveobuhvatnu reviziju zakonodavstva EU-a o energetskoj infrastrukturi i ciljanu reviziju relevantnih smjernica za državne potpore kako bi se promicalo korištenje svih obnovljivih izvora energije; ističe potencijal dodatnog korištenja solarne energije na razini distribucije za građane, industriju i javni sektor; poziva države članice da pojednostavne postupke izdavanja dozvola i uklone administrativne prepreke proizvodnji obnovljive energije; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja objavu nove strategije EU-a za energiju iz obnovljivih izvora na moru; naglašava da je brz razvoj odobalnih energetskih otoka ključan za postizanje našeg cilja u pogledu kapaciteta obnovljive energije do 2030.; smatra da je ta strategija prilika za povećanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, povećanje izravne upotrebe električne energije i podupiranje neizravne elektrifikacije, primjerice s pomoću vodika i sintetičkih goriva; u tu svrhu poziva na sveobuhvatnu reviziju zakonodavstva EU-a o energetskoj infrastrukturi i ciljanu reviziju relevantnih smjernica za državne potpore kako bi se promicalo korištenje svih obnovljivih izvora energije; ističe potencijal dodatnog korištenja solarne energije na razini distribucije za građane, industriju i javni sektor; poziva države članice da pojednostavne postupke izdavanja dozvola i uklone administrativne prepreke proizvodnji obnovljive energije;

| 16. | poziva Komisiju da reviziju Uredbe TEN-E iskoristi kao priliku za njezino potpuno usklađivanje s ciljem klimatske neutralnosti; ističe da bi načela smanjenja emisija, digitalizacije i integracije energetskog sustava trebala biti sadržana u ciljevima Uredbe i desetogodišnjem planiranju razvoja mreže, kao i u dulji vremenski okvir za planiranje usklađen s ciljem klimatske neutralnosti kako bi se, između ostalog, izbjegli izgubljeni troškovi; naglašava da se ulaganjima u digitalizaciju postojeće infrastrukture može znatno poboljšati upravljanje njome korištenjem digitalnih blizanaca, algoritama ili umjetne inteligencije; podržava proširenje područja primjene Uredbe na energetsku infrastrukturu kao što je infrastruktura za skladištenje i vodik; poziva na izradu integriranog i koordiniranog plana mreže kojim će se postupno obuhvatiti svi nositelji energije i sva infrastruktura; naglašava da bi infrastruktura energetskog sustava trebala biti integrirana s digitalnim i prometnim sustavima; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da reviziju Uredbe TEN-E iskoristi kao priliku za njezino potpuno usklađivanje s ciljem klimatske neutralnosti; ističe da bi načela smanjenja emisija, digitalizacije i integracije energetskog sustava trebala biti sadržana u ciljevima Uredbe i desetogodišnjem planiranju razvoja mreže, kao i u dulji vremenski okvir za planiranje usklađen s ciljem klimatske neutralnosti kako bi se, između ostalog, izbjegli izgubljeni troškovi; naglašava da se ulaganjima u digitalizaciju postojeće infrastrukture može znatno poboljšati upravljanje njome korištenjem digitalnih blizanaca, algoritama ili umjetne inteligencije; podržava proširenje područja primjene Uredbe na energetsku infrastrukturu kao što je infrastruktura za skladištenje i vodik; poziva na izradu integriranog i koordiniranog plana mreže kojim će se postupno obuhvatiti svi nositelji energije i sva infrastruktura; naglašava da bi infrastruktura energetskog sustava trebala biti integrirana s digitalnim i prometnim sustavima;

| 17. | potiče Komisiju da predloži ambicioznije mjere i ciljeve u reviziji Direktive o energiji iz obnovljivih izvora kako bi se na temelju detaljne procjene učinka u svim sektorima povećao udio energije iz obnovljivih izvora; naglašava potrebu za ubrzanjem prelaska na energetski sustav koji se temelji na obnovljivim izvorima energije i bržom elektrifikacijom sektorâ krajnje namjene tamo gdje je to moguće, pri čemu treba imati na umu troškove i energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

17.

potiče Komisiju da predloži ambicioznije mjere i ciljeve u reviziji Direktive o energiji iz obnovljivih izvora kako bi se na temelju detaljne procjene učinka u svim sektorima povećao udio energije iz obnovljivih izvora; naglašava potrebu za ubrzanjem prelaska na energetski sustav koji se temelji na obnovljivim izvorima energije i bržom elektrifikacijom sektorâ krajnje namjene tamo gdje je to moguće, pri čemu treba imati na umu troškove i energetsku učinkovitost;

| 18. | pozdravlja donošenje strategije za val obnove za Europu kojom će se ubrzati uvođenje mjera energetske učinkovitosti i učinkovitosti resursa te povećati udio obnovljivih izvora energije u zgradama diljem EU-a; poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir sinergije između energetskog i građevinskog sektora kako bi se postigla klimatska neutralnost; naglašava da će obnova postojećih zgrada biti dopuna dekarbonizaciji proizvodnje energije; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja donošenje strategije za val obnove za Europu kojom će se ubrzati uvođenje mjera energetske učinkovitosti i učinkovitosti resursa te povećati udio obnovljivih izvora energije u zgradama diljem EU-a; poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir sinergije između energetskog i građevinskog sektora kako bi se postigla klimatska neutralnost; naglašava da će obnova postojećih zgrada biti dopuna dekarbonizaciji proizvodnje energije;

| 19. | prepoznaje dosadašnji napredak u integraciji energetskih tržišta EU-a s tržištima ugovornih stranaka Energetske zajednice; naglašava važnost promicanja suradnje u području obnovljive energije; naglašava potrebu za jačanjem mehanizama prekogranične suradnje u predstojećoj reviziji Direktive o energiji iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

19.

prepoznaje dosadašnji napredak u integraciji energetskih tržišta EU-a s tržištima ugovornih stranaka Energetske zajednice; naglašava važnost promicanja suradnje u području obnovljive energije; naglašava potrebu za jačanjem mehanizama prekogranične suradnje u predstojećoj reviziji Direktive o energiji iz obnovljivih izvora;

| 20. | pozdravlja donošenje europske strategije za vodik; naglašava da bi prednost trebalo dati izgradnji opskrbnog lanca obnovljivog vodika u Europi kako bi se ostvarile prednosti prvog ulaska, konkurentnost u industriji i sigurnost opskrbe energijom; uvjeren je da obnovljiv i niskougljični vodik mogu pomoći u smanjenju postojanih emisija, kao što su one iz industrijskih procesa i teškog prijevoza, u kojima bi izravna elektrifikacija mogla biti ograničena zbog niske isplativosti ili tehničkih, socijalnih i ekoloških razloga; podsjeća da je potrebno ubrzati dekarbonizaciju postojeće proizvodnje vodika; podržava pokretanje važnih projekata u području vodika koji će biti od zajedničkog europskog interesa; poziva Komisiju da izradi sveobuhvatan okvir za klasifikaciju i certifikaciju plinovitih nosača na temelju potpunog životnog ciklusa ušteda emisija stakleničkih plinova i kriterija održivosti, u skladu s pristupom iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora; naglašava da je takva klasifikacija od iznimne važnosti za sudionike na tržištu, vlasti i potrošače; ističe da je potrebno razviti čvrst okvir i odgovarajuće osnovne vrijednosti kako bi se osiguralo da se dovoljan dodatni kapacitet za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora upotrebljava razmjerno potrebi za vodikom iz obnovljivih izvora; poziva Komisiju da razmotri tu raznolikost potreba u predstojećim zakonodavnim prijedlozima; traži od Komisije da zajamči pošteno i učinkovito tržišno natjecanje između vodika koji uvoze međunarodni partneri i vodika proizvedenog u EU-u; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja donošenje europske strategije za vodik; naglašava da bi prednost trebalo dati izgradnji opskrbnog lanca obnovljivog vodika u Europi kako bi se ostvarile prednosti prvog ulaska, konkurentnost u industriji i sigurnost opskrbe energijom; uvjeren je da obnovljiv i niskougljični vodik mogu pomoći u smanjenju postojanih emisija, kao što su one iz industrijskih procesa i teškog prijevoza, u kojima bi izravna elektrifikacija mogla biti ograničena zbog niske isplativosti ili tehničkih, socijalnih i ekoloških razloga; podsjeća da je potrebno ubrzati dekarbonizaciju postojeće proizvodnje vodika; podržava pokretanje važnih projekata u području vodika koji će biti od zajedničkog europskog interesa; poziva Komisiju da izradi sveobuhvatan okvir za klasifikaciju i certifikaciju plinovitih nosača na temelju potpunog životnog ciklusa ušteda emisija stakleničkih plinova i kriterija održivosti, u skladu s pristupom iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora; naglašava da je takva klasifikacija od iznimne važnosti za sudionike na tržištu, vlasti i potrošače; ističe da je potrebno razviti čvrst okvir i odgovarajuće osnovne vrijednosti kako bi se osiguralo da se dovoljan dodatni kapacitet za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora upotrebljava razmjerno potrebi za vodikom iz obnovljivih izvora; poziva Komisiju da razmotri tu raznolikost potreba u predstojećim zakonodavnim prijedlozima; traži od Komisije da zajamči pošteno i učinkovito tržišno natjecanje između vodika koji uvoze međunarodni partneri i vodika proizvedenog u EU-u;

| 21. | naglašava ulogu koju ekološki sigurno hvatanje, skladištenje i upotreba ugljika mogu imati u postizanju ciljeva europskog zelenog plana; podržava integrirani kontekst politike za poticanje primjene ekološki sigurnih primjena hvatanja, skladištenja i upotrebe ugljika koje donose neto smanjenje emisija stakleničkih plinova kako bi teška industrija postala klimatski neutralna kada ne postoje mogućnosti izravnog smanjenja emisija; u tom pogledu pozdravlja prijedlog Komisije da se u okviru Industrijskog foruma za čistu energiju organizira godišnji europski forum za hvatanje, korištenje i skladištenje ugljika (CCUS) kako bi se dodatno istražile mogućnosti poticanja takvih projekata; podsjeća da je potrebno dati prednost izravnim smanjenjima emisija i mjerama za održavanje i poboljšanje prirodnih ponora i spremnika EU-a, primjerice održivim gospodarenjem šumama; |
| --- | --- |

21.

naglašava ulogu koju ekološki sigurno hvatanje, skladištenje i upotreba ugljika mogu imati u postizanju ciljeva europskog zelenog plana; podržava integrirani kontekst politike za poticanje primjene ekološki sigurnih primjena hvatanja, skladištenja i upotrebe ugljika koje donose neto smanjenje emisija stakleničkih plinova kako bi teška industrija postala klimatski neutralna kada ne postoje mogućnosti izravnog smanjenja emisija; u tom pogledu pozdravlja prijedlog Komisije da se u okviru Industrijskog foruma za čistu energiju organizira godišnji europski forum za hvatanje, korištenje i skladištenje ugljika (CCUS) kako bi se dodatno istražile mogućnosti poticanja takvih projekata; podsjeća da je potrebno dati prednost izravnim smanjenjima emisija i mjerama za održavanje i poboljšanje prirodnih ponora i spremnika EU-a, primjerice održivim gospodarenjem šumama;

| 22. | naglašava da promet može znatno olakšati uvođenje energije iz obnovljivih izvora; poziva Komisiju i države članice da predlože povoljan politički okvir i ambiciozne ciljeve koji se temelje na načelu tehnološke neutralnosti kada je riječ o tehnologijama potrebnima za postizanje klimatske neutralnosti, za pravedan, cjenovno pristupačan i uravnotežen prijelaz na dekarbonizaciju svih vrsta putničkog i teretnog prijevoza, uključujući javne vozne parkove i mreže, cestovni, pomorski, kopneni, željeznički i zračni promet, prvenstveno kroz elektrifikaciju i, ako to nije moguće, goriva proizvedena na održiv način; pozdravlja najavu Komisije da će postaviti milijun stanica za punjenje električnih vozila u okviru revizije Direktive 2014/94/EU; poziva Komisiju da proizvođače automobila potiče da omoguće punjenje povezivanjem vozila s mrežom; naglašava da je potrebno prilagoditi mreže za elektrifikaciju i infrastrukturu za alternativna goriva za europski vozni park te podržati druga lako primjenjiva rješenja, posebno u prometnim čvorištima; ističe potencijal za unutarnju suradnju u području dekarbonizacije prekograničnog prometa; u tom pogledu ističe ključnu ulogu Prometne zajednice i Komisije u stvaranju sinergija sa susjednim zemljama i ubrzanju prijenosa standarda EU-a u pogledu emisija iz prometa; naglašava važnost javnog prijevoza u smanjenju potražnje za energijom te potrebu za razvojem i širenjem dekarboniziranog javnog prijevoza i u urbanim i u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

22.

naglašava da promet može znatno olakšati uvođenje energije iz obnovljivih izvora; poziva Komisiju i države članice da predlože povoljan politički okvir i ambiciozne ciljeve koji se temelje na načelu tehnološke neutralnosti kada je riječ o tehnologijama potrebnima za postizanje klimatske neutralnosti, za pravedan, cjenovno pristupačan i uravnotežen prijelaz na dekarbonizaciju svih vrsta putničkog i teretnog prijevoza, uključujući javne vozne parkove i mreže, cestovni, pomorski, kopneni, željeznički i zračni promet, prvenstveno kroz elektrifikaciju i, ako to nije moguće, goriva proizvedena na održiv način; pozdravlja najavu Komisije da će postaviti milijun stanica za punjenje električnih vozila u okviru revizije Direktive 2014/94/EU; poziva Komisiju da proizvođače automobila potiče da omoguće punjenje povezivanjem vozila s mrežom; naglašava da je potrebno prilagoditi mreže za elektrifikaciju i infrastrukturu za alternativna goriva za europski vozni park te podržati druga lako primjenjiva rješenja, posebno u prometnim čvorištima; ističe potencijal za unutarnju suradnju u području dekarbonizacije prekograničnog prometa; u tom pogledu ističe ključnu ulogu Prometne zajednice i Komisije u stvaranju sinergija sa susjednim zemljama i ubrzanju prijenosa standarda EU-a u pogledu emisija iz prometa; naglašava važnost javnog prijevoza u smanjenju potražnje za energijom te potrebu za razvojem i širenjem dekarboniziranog javnog prijevoza i u urbanim i u ruralnim područjima;

| 23. | naglašava da postoje sektori koji povećavaju svoju potrošnju energije, kao što su prometni sektor, sektor turizma i sektor IKT-a; podržava Komisiju u ispitivanju sinergija između mreža centraliziranog grijanja i hlađenja i izvora neizbježne otpadne topline; pozdravlja obvezu koja je uvrštena u digitalnu strategiju EU-a, a koja se odnosi na to da se do 2030. postigne klimatska neutralnost podatkovnih centara; poziva Komisiju da predloži akcijski plan za sudjelovanje turističkog sektora u procesu integracije energetskog sustava, te da između ostalog razmotri mogućnost promicanja željezničkog turizma, održive i e-mobilnosti te stvaranja kružnih energetskih zajednica u održivom turizmu; |
| --- | --- |

23.

naglašava da postoje sektori koji povećavaju svoju potrošnju energije, kao što su prometni sektor, sektor turizma i sektor IKT-a; podržava Komisiju u ispitivanju sinergija između mreža centraliziranog grijanja i hlađenja i izvora neizbježne otpadne topline; pozdravlja obvezu koja je uvrštena u digitalnu strategiju EU-a, a koja se odnosi na to da se do 2030. postigne klimatska neutralnost podatkovnih centara; poziva Komisiju da predloži akcijski plan za sudjelovanje turističkog sektora u procesu integracije energetskog sustava, te da između ostalog razmotri mogućnost promicanja željezničkog turizma, održive i e-mobilnosti te stvaranja kružnih energetskih zajednica u održivom turizmu;

Ravnoteža energetskih sustava

Ravnoteža energetskih sustava

| 24. | napominje da će sa sve decentraliziranijom kombinacijom proizvodnje iz obnovljivih izvora održavanje ravnoteže elektroenergetskih mreža i upravljanje vršnom potražnjom i proizvodnjom biti još složeniji te u tom smislu ističe ulogu upravljanja potrošnjom, skladištenja i pametnog upravljanja energijom; ističe da prijelaz na decentraliziranu proizvodnju energije ima brojne prednosti: njime se može poticati uporaba lokalnih izvora energije, što će dovesti do veće lokalne sigurnosti opskrbe energijom, razvoja zajednice i kohezije osiguravanjem novih izvora prihoda i stvaranjem novih radnih mjesta; podsjeća da države članice i dalje mogu slobodno odlučivati o svojoj kombinaciji izvora energije, čija je raznolikost ključna za jamčenje sigurnosti opskrbe; |
| --- | --- |

24.

napominje da će sa sve decentraliziranijom kombinacijom proizvodnje iz obnovljivih izvora održavanje ravnoteže elektroenergetskih mreža i upravljanje vršnom potražnjom i proizvodnjom biti još složeniji te u tom smislu ističe ulogu upravljanja potrošnjom, skladištenja i pametnog upravljanja energijom; ističe da prijelaz na decentraliziranu proizvodnju energije ima brojne prednosti: njime se može poticati uporaba lokalnih izvora energije, što će dovesti do veće lokalne sigurnosti opskrbe energijom, razvoja zajednice i kohezije osiguravanjem novih izvora prihoda i stvaranjem novih radnih mjesta; podsjeća da države članice i dalje mogu slobodno odlučivati o svojoj kombinaciji izvora energije, čija je raznolikost ključna za jamčenje sigurnosti opskrbe;

| 25. | naglašava da je interkonekcija važnija nego ikad prije kako bi se osigurao prijenos obnovljive energije u područja u kojima će potražnja biti najveća te kako bi se postigla ravnoteža energetskog sustava u cjelini; ističe da je potrebno maksimizirati trgovinu električnom energijom i provesti obvezu upotrebe najmanje 70 % postojećeg kapaciteta interkonekcije iz članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) 2019/943; ističe da bi Komisija i predmetne države članice trebale uspostaviti učinkovite mjere kojima će se riješiti problem nedostatka konekcijskih vodova na moru s obzirom na sve veću ulogu energije na moru u integriranom energetskom sustavu; |
| --- | --- |

25.

naglašava da je interkonekcija važnija nego ikad prije kako bi se osigurao prijenos obnovljive energije u područja u kojima će potražnja biti najveća te kako bi se postigla ravnoteža energetskog sustava u cjelini; ističe da je potrebno maksimizirati trgovinu električnom energijom i provesti obvezu upotrebe najmanje 70 % postojećeg kapaciteta interkonekcije iz članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) 2019/943; ističe da bi Komisija i predmetne države članice trebale uspostaviti učinkovite mjere kojima će se riješiti problem nedostatka konekcijskih vodova na moru s obzirom na sve veću ulogu energije na moru u integriranom energetskom sustavu;

| 26. | žali zbog toga što niz država članica još nije ostvario cilj od 10 % elektroenergetske interkonekcije do 2020.; pozdravlja prijedlog Komisije da se cilj elektroenergetske interkonekcije za 2030. poveća na 15 %, pod uvjetom da se kroz popis projekata od zajedničkog interesa bolje podupiru nacionalna ulaganja; potiče Komisiju da ponovno pokrene rad stručne skupine za ciljeve interkonekcije; |
| --- | --- |

26.

žali zbog toga što niz država članica još nije ostvario cilj od 10 % elektroenergetske interkonekcije do 2020.; pozdravlja prijedlog Komisije da se cilj elektroenergetske interkonekcije za 2030. poveća na 15 %, pod uvjetom da se kroz popis projekata od zajedničkog interesa bolje podupiru nacionalna ulaganja; potiče Komisiju da ponovno pokrene rad stručne skupine za ciljeve interkonekcije;

| 27. | napominje da bi se infrastruktura elektroenergetskih mreža trebala dodatno poboljšati digitalizacijom i automatizacijom kako bi se osigurala fleksibilnost sustava i iskoristile sinergije s drugim nositeljima energije; pozdravlja Komisijinu najavu „Akcijskog plana za digitalizaciju energetike” u cilju razvoja konkurentnog tržišta za digitalne energetske usluge u okviru kojeg bi se zajamčile privatnost i neovisnost podataka te podržalo ulaganje u digitalnu energetsku infrastrukturu; naglašava da će pametne mreže omogućiti sve veći prodor decentralizirane i fleksibilne proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, kao i elektroenergetski sustav s visokom razinom interkonekcije; |
| --- | --- |

27.

napominje da bi se infrastruktura elektroenergetskih mreža trebala dodatno poboljšati digitalizacijom i automatizacijom kako bi se osigurala fleksibilnost sustava i iskoristile sinergije s drugim nositeljima energije; pozdravlja Komisijinu najavu „Akcijskog plana za digitalizaciju energetike” u cilju razvoja konkurentnog tržišta za digitalne energetske usluge u okviru kojeg bi se zajamčile privatnost i neovisnost podataka te podržalo ulaganje u digitalnu energetsku infrastrukturu; naglašava da će pametne mreže omogućiti sve veći prodor decentralizirane i fleksibilne proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, kao i elektroenergetski sustav s visokom razinom interkonekcije;

| 28. | ponavlja da je europski kapacitet za skladištenje energije ključan izvor fleksibilnosti i sigurnosti opskrbe; potvrđuje potrebu za smanjenjem regulatornih prepreka za postavljanje opreme za skladištenje; poziva Komisiju da u predstojećoj reviziji Direktive 2003/96/EZ procijeni kako smanjiti troškove poreza i pristojbi na preobrazbu i skladištenje energije te spriječiti potencijalno dvostruko oporezivanje projekata skladištenja; podsjeća na važnost jamčenja potpune interoperabilnosti različitih sustava prijevoza i skladištenja, uključujući one koji imaju prekogranični značaj i povezani su s trećim zemljama; potiče Komisiju da revidira tu direktivu, izbjegavajući pritom nepotrebne poremećaje na tržištu na štetu drugih izvora energije i štetne učinke na potrošače; |
| --- | --- |

28.

ponavlja da je europski kapacitet za skladištenje energije ključan izvor fleksibilnosti i sigurnosti opskrbe; potvrđuje potrebu za smanjenjem regulatornih prepreka za postavljanje opreme za skladištenje; poziva Komisiju da u predstojećoj reviziji Direktive 2003/96/EZ procijeni kako smanjiti troškove poreza i pristojbi na preobrazbu i skladištenje energije te spriječiti potencijalno dvostruko oporezivanje projekata skladištenja; podsjeća na važnost jamčenja potpune interoperabilnosti različitih sustava prijevoza i skladištenja, uključujući one koji imaju prekogranični značaj i povezani su s trećim zemljama; potiče Komisiju da revidira tu direktivu, izbjegavajući pritom nepotrebne poremećaje na tržištu na štetu drugih izvora energije i štetne učinke na potrošače;

| 29. | poziva države članice da poboljšaju pristup kapitalu za sve projekte skladištenja energije, s naglaskom na modernizaciji postojeće infrastrukture; poziva Komisiju da dodatno uzme u obzir potrebu za uvođenjem infrastrukture za skladištenje pri sljedećem sastavljanju popisa projekata od zajedničkog interesa i reviziji Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da poboljšaju pristup kapitalu za sve projekte skladištenja energije, s naglaskom na modernizaciji postojeće infrastrukture; poziva Komisiju da dodatno uzme u obzir potrebu za uvođenjem infrastrukture za skladištenje pri sljedećem sastavljanju popisa projekata od zajedničkog interesa i reviziji Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju;

| 30. | sa zabrinutošću primjećuje veliku ovisnost EU-a o uvozu litij-ionskih baterija; stoga pozdravlja pristup utvrđen u strateškom akcijskom planu za baterije (24), posebno diversifikaciju izvora sirovina, razvoj alternativnih rješenja za rijetke zemne metale, potpunu primjenu trgovinske politike EU-a kako bi se osigurala održiva i sigurna opskrba te razvoj poticaja za kružnost, kao i uspostavu Europskog saveza za baterije; |
| --- | --- |

30.

sa zabrinutošću primjećuje veliku ovisnost EU-a o uvozu litij-ionskih baterija; stoga pozdravlja pristup utvrđen u strateškom akcijskom planu za baterije (24

| 31. | podsjeća na komplementarnu ulogu koju tehnologije pretvaranja električne energije u drugo gorivo (power-to-X) mogu imati u uravnoteženju mreža kako bi se prevladala uska grla u infrastrukturi, prijenosu energije te osiguranju fleksibilnosti i sezonskog skladištenja toplinske i električne energije jer ih je lako integrirati u postojeću infrastrukturu; uvjeren je da će te tehnologije pomoći u integraciji sve većeg udjela proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora; napominje da je potrebno razviti kapacitete za skladištenje vodika; |
| --- | --- |

31.

podsjeća na komplementarnu ulogu koju tehnologije pretvaranja električne energije u drugo gorivo (power-to-X) mogu imati u uravnoteženju mreža kako bi se prevladala uska grla u infrastrukturi, prijenosu energije te osiguranju fleksibilnosti i sezonskog skladištenja toplinske i električne energije jer ih je lako integrirati u postojeću infrastrukturu; uvjeren je da će te tehnologije pomoći u integraciji sve većeg udjela proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora; napominje da je potrebno razviti kapacitete za skladištenje vodika;

| 32. | podsjeća na važnost interkonekcijskih vodova i suradnje među mrežnim operaterima; pozdravlja uspostavu regionalnih koordinacijskih centara u skladu s Uredbom (EU) 2019/943; smatra da bi operatori prijenosnih sustava trebali primjenjivati integrirani i međusektorski pristup u budućem planiranju mreža te da bi trebali biti dosljedni u pogledu klimatskih i energetskih ciljeva, kao i nacionalnih energetskih i klimatskih planova; |
| --- | --- |

32.

podsjeća na važnost interkonekcijskih vodova i suradnje među mrežnim operaterima; pozdravlja uspostavu regionalnih koordinacijskih centara u skladu s Uredbom (EU) 2019/943; smatra da bi operatori prijenosnih sustava trebali primjenjivati integrirani i međusektorski pristup u budućem planiranju mreža te da bi trebali biti dosljedni u pogledu klimatskih i energetskih ciljeva, kao i nacionalnih energetskih i klimatskih planova;

| 33. | ističe prednosti „višesmjernog” sustava u kojem potrošači imaju aktivnu ulogu u opskrbi energijom; podsjeća da države članice moraju osigurati da svi građani imaju pravo proizvoditi, trošiti i skladištiti vlastitu energiju pojedinačno ili kao zajednica te u tom pogledu naglašava ulogu opcija fleksibilnosti u prijelazu s energetskog sustava koji se temelji na ponudi na onaj koji se temelji na potražnji, čime će se aktivnim potrošačima omogućiti odgovor na potražnju putem digitalnih rješenja koja su u potpunosti u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (25); poziva Komisiju i države članice da istraže načine za daljnje poticanje razvoja europskog tržišta za fleksibilnost na strani potražnje, među ostalim putem zajedničkih standarda za fleksibilnost krajnje namjene, procjene mogućih koristi i učinaka na troškove energetskog sustava; pozdravlja uvođenje fleksibilnih integriranih energetskih sustava u cilju optimizacije sektora centraliziranog grijanja/hlađenja te upotrebe učinkovite i fleksibilne visokoučinkovite kogeneracije, čime se doprinosi uravnoteženju elektroenergetske mreže, isplativoj upotrebi obnovljivih izvora energije i integraciji otpadne topline na lokalnoj/regionalnoj razini; poziva na brzu provedbu Direktive (EU) 2019/944 i njezinih odredbi o upravljanju potrošnjom; |
| --- | --- |

33.

ističe prednosti „višesmjernog” sustava u kojem potrošači imaju aktivnu ulogu u opskrbi energijom; podsjeća da države članice moraju osigurati da svi građani imaju pravo proizvoditi, trošiti i skladištiti vlastitu energiju pojedinačno ili kao zajednica te u tom pogledu naglašava ulogu opcija fleksibilnosti u prijelazu s energetskog sustava koji se temelji na ponudi na onaj koji se temelji na potražnji, čime će se aktivnim potrošačima omogućiti odgovor na potražnju putem digitalnih rješenja koja su u potpunosti u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (25

| 34. | ističe ulogu koju električna mobilnost može imati kao oblik pametne integracije energetskog i prometnog sektora korištenjem kapaciteta za fleksibilnost; naglašava da elektrifikacija prometnog sektora ima potencijal za povećanje energetske strateške autonomije Unije smanjenjem potrebe za uvezenim fosilnim gorivima; ističe potencijal uvođenja tehnologija „povezivanja vozila s mrežom” u pogledu skladištenja i fleksibilnosti te napominje da će za to biti potrebna interoperabilnost energetskih sustava i električnih vozila; |
| --- | --- |

34.

ističe ulogu koju električna mobilnost može imati kao oblik pametne integracije energetskog i prometnog sektora korištenjem kapaciteta za fleksibilnost; naglašava da elektrifikacija prometnog sektora ima potencijal za povećanje energetske strateške autonomije Unije smanjenjem potrebe za uvezenim fosilnim gorivima; ističe potencijal uvođenja tehnologija „povezivanja vozila s mrežom” u pogledu skladištenja i fleksibilnosti te napominje da će za to biti potrebna interoperabilnost energetskih sustava i električnih vozila;

| 35. | podsjeća na važnost rješavanja problema rizika u pogledu kibersigurnosti u energetskom sektoru kako bi se zajamčila otpornost energetskih sustava; ističe da se povećanjem broja povezanih proizvoda, kao što su uređaji za grijanje, električna vozila i pametna brojila, može povećati rizik od kibernapada na elektroenergetski sustav; potiče Komisiju da se čim prije uhvati u koštac s tim rizicima uspostavom visoke razine zaštite u pogledu kibersigurnosti za povezane proizvode u kontekstu kodeksa elektroenergetske mreže u vezi s kibersigurnosti; |
| --- | --- |

35.

podsjeća na važnost rješavanja problema rizika u pogledu kibersigurnosti u energetskom sektoru kako bi se zajamčila otpornost energetskih sustava; ističe da se povećanjem broja povezanih proizvoda, kao što su uređaji za grijanje, električna vozila i pametna brojila, može povećati rizik od kibernapada na elektroenergetski sustav; potiče Komisiju da se čim prije uhvati u koštac s tim rizicima uspostavom visoke razine zaštite u pogledu kibersigurnosti za povezane proizvode u kontekstu kodeksa elektroenergetske mreže u vezi s kibersigurnosti;

| 36. | navodi da je za obnovljiviji, decentraliziraniji i integriraniji energetski sustav potrebno bolje predviđanje potražnje za energijom te usklađivanje s opskrbom i skladištenjem različitih nositelja energije koje će se više odvijati u stvarnom vremenu; u tom pogledu naglašava ključnu ulogu digitalizacije u obradi statističkih i meteoroloških podataka; poziva Komisiju i države članice da razviju unutarnje tržište za digitalne energetske tehnologije štiteći istovremeno privatnost i osobne podatke potrošača; potiče države članice da usvoje sustav pokazatelja pripremljenosti za pametne tehnologije koji je razvijen u okviru Direktive 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada (26) kako bi se iskoristio potencijal za fleksibilnost potražnje na razini zgrada; naglašava da će za to biti potrebno više zajedničkih standarda u pogledu razmjene podataka; pozdravlja namjeru Komisije da donese akcijski plan za digitalizaciju energije kako bi se potaknulo preuzimanje vodeće uloge EU-a u području tehnologije i omogućili integriraniji energetski sustavi s inteligentnim rješenjima u određenim sektorima (pametne mreže, učinkovitiji i sigurniji prijevoz, uštede energije u zgradama) i poboljšano financiranje za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

36.

navodi da je za obnovljiviji, decentraliziraniji i integriraniji energetski sustav potrebno bolje predviđanje potražnje za energijom te usklađivanje s opskrbom i skladištenjem različitih nositelja energije koje će se više odvijati u stvarnom vremenu; u tom pogledu naglašava ključnu ulogu digitalizacije u obradi statističkih i meteoroloških podataka; poziva Komisiju i države članice da razviju unutarnje tržište za digitalne energetske tehnologije štiteći istovremeno privatnost i osobne podatke potrošača; potiče države članice da usvoje sustav pokazatelja pripremljenosti za pametne tehnologije koji je razvijen u okviru Direktive 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada (26

| 37. | podsjeća na ključnu ulogu Agencije za suradnju energetskih regulatora u integraciji energetskih sustava i provedbi zakonodavstva EU-a u području energetike; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da Agencija raspolaže dostatnim sredstvima za izvršavanje svojih zadaća; |
| --- | --- |

37.

podsjeća na ključnu ulogu Agencije za suradnju energetskih regulatora u integraciji energetskih sustava i provedbi zakonodavstva EU-a u području energetike; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da Agencija raspolaže dostatnim sredstvima za izvršavanje svojih zadaća;

Dostupnost i cjenovna pristupačnost energije za sve građane i poduzeća

Dostupnost i cjenovna pristupačnost energije za sve građane i poduzeća

| 38. | podsjeća da je glavni cilj djelovanja EU-a u području energetike osigurati dobro funkcioniranje tržišta uzimajući u obzir potrebu za očuvanjem i unapređenjem okoliša; poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere kako bi se zaštitilo dobro funkcioniranje energetskih tržišta i osigurala potpuna provedba pravne stečevine za unutarnje energetsko tržište, uključujući paket za čistu energiju, uskladila prava potrošača u sektorima plina i centraliziranoga grijanja s onima u sektoru električne energije te kako bi im se pomoglo da doprinesu dekarbonizaciji gospodarstva; naglašava važnost usmjeravanja potrošača prema energetski i troškovno najučinkovitijim mogućnostima dekarbonizacije na temelju cijena koje na odgovarajući način odražavaju sve troškove korištenog nositelja energije; pozdravlja inicijativu za reviziju Direktive 2003/96/EZ i njezinu preobrazbu u instrument kojim se politike oporezivanja usklađuju s energetskim i klimatskim ciljevima za 2030. i 2050.; poziva Komisiju i države članice da u tu direktivu uvrste klimatske ciljeve; ističe da je potrebno revidirati njezino područje primjene i razlikovati fosilne, niskougljične i obnovljive plinove kako bi se potaknuo razvoj dekarboniziranih alternativa; poziva države članice da ukinu neopravdane poreze i pristojbe kako bi osigurale usklađenost oporezivanja, promicale čiste inovativne tehnologije i zajamčile konkurentne troškove energije u Europi; traži od država članica da rade na postupnom ukidanju svih izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva; |
| --- | --- |

38.

podsjeća da je glavni cilj djelovanja EU-a u području energetike osigurati dobro funkcioniranje tržišta uzimajući u obzir potrebu za očuvanjem i unapređenjem okoliša; poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere kako bi se zaštitilo dobro funkcioniranje energetskih tržišta i osigurala potpuna provedba pravne stečevine za unutarnje energetsko tržište, uključujući paket za čistu energiju, uskladila prava potrošača u sektorima plina i centraliziranoga grijanja s onima u sektoru električne energije te kako bi im se pomoglo da doprinesu dekarbonizaciji gospodarstva; naglašava važnost usmjeravanja potrošača prema energetski i troškovno najučinkovitijim mogućnostima dekarbonizacije na temelju cijena koje na odgovarajući način odražavaju sve troškove korištenog nositelja energije; pozdravlja inicijativu za reviziju Direktive 2003/96/EZ i njezinu preobrazbu u instrument kojim se politike oporezivanja usklađuju s energetskim i klimatskim ciljevima za 2030. i 2050.; poziva Komisiju i države članice da u tu direktivu uvrste klimatske ciljeve; ističe da je potrebno revidirati njezino područje primjene i razlikovati fosilne, niskougljične i obnovljive plinove kako bi se potaknuo razvoj dekarboniziranih alternativa; poziva države članice da ukinu neopravdane poreze i pristojbe kako bi osigurale usklađenost oporezivanja, promicale čiste inovativne tehnologije i zajamčile konkurentne troškove energije u Europi; traži od država članica da rade na postupnom ukidanju svih izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva;

| 39. | slaže se s analizom Komisije o potrebi za daljnjim radom na postupnom ukidanju subvencija za fosilna goriva, potrebi za dosljednijim cjenovnim signalima u energetskim sektorima i državama članicama, nedostatku dosljednosti u pogledu visokih naknada koje nisu povezane s energijom i pristojbi koje snose kupci električne energije te činjenici da vanjski troškovi nisu internalizirani; potiče Komisiju i države članice da riješe poznate probleme djelotvornim regulatornim mjerama; |
| --- | --- |

39.

slaže se s analizom Komisije o potrebi za daljnjim radom na postupnom ukidanju subvencija za fosilna goriva, potrebi za dosljednijim cjenovnim signalima u energetskim sektorima i državama članicama, nedostatku dosljednosti u pogledu visokih naknada koje nisu povezane s energijom i pristojbi koje snose kupci električne energije te činjenici da vanjski troškovi nisu internalizirani; potiče Komisiju i države članice da riješe poznate probleme djelotvornim regulatornim mjerama;

| 40. | uvjeren je da je potrošače energije potrebno potaknuti da budu aktivniji; pozdravlja stupanje na snagu novih odredaba iz Direktive (EU) 2019/944 kojima se aktivnim potrošačima omogućuje da u potpunosti sudjeluju na tržištu i iskoriste prednosti svojih aktivnosti; poziva Komisiju da procijeni preostale prepreke omogućavanju razvoja vlastite potrošnje energije iz obnovljivih izvora i zajednica energije iz obnovljivih izvora, posebno onih u kućanstvima s niskim primanjima ili osjetljivim kućanstvima te za industrijske potrošače; poziva na transparentnost informacija o učinku energetskih odabira na klimu u okviru planirane informativne kampanje za potrošače; |
| --- | --- |

40.

uvjeren je da je potrošače energije potrebno potaknuti da budu aktivniji; pozdravlja stupanje na snagu novih odredaba iz Direktive (EU) 2019/944 kojima se aktivnim potrošačima omogućuje da u potpunosti sudjeluju na tržištu i iskoriste prednosti svojih aktivnosti; poziva Komisiju da procijeni preostale prepreke omogućavanju razvoja vlastite potrošnje energije iz obnovljivih izvora i zajednica energije iz obnovljivih izvora, posebno onih u kućanstvima s niskim primanjima ili osjetljivim kućanstvima te za industrijske potrošače; poziva na transparentnost informacija o učinku energetskih odabira na klimu u okviru planirane informativne kampanje za potrošače;

| 41. | ističe potencijal osnaživanja potrošača u integriranim sustavima obnovljive energije u pogledu proizvodnje, potrošnje, skladištenja i prodaje energije; smatra da se time također pružaju prilike zajednicama energije iz obnovljivih izvora za unapređenje energetske učinkovitosti na razini kućanstava i doprinos borbi protiv energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

41.

ističe potencijal osnaživanja potrošača u integriranim sustavima obnovljive energije u pogledu proizvodnje, potrošnje, skladištenja i prodaje energije; smatra da se time također pružaju prilike zajednicama energije iz obnovljivih izvora za unapređenje energetske učinkovitosti na razini kućanstava i doprinos borbi protiv energetskog siromaštva;

| 42. | ponovno ističe potencijal energetskih zajednica i mikromreža za razvoj pristupa održivijoj energiji, posebno za udaljena i otočna područja te najudaljenije regije; ističe da je nužno jamčiti integraciju tih područja s transeuropskim energetskim mrežama i osmisliti projekte koji će otoke ili skupine otoka učiniti energetski samodostatnima uz korištenje obnovljivih izvora energije oslanjajući se na primjer projekta Tilos u okviru programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

42.

ponovno ističe potencijal energetskih zajednica i mikromreža za razvoj pristupa održivijoj energiji, posebno za udaljena i otočna područja te najudaljenije regije; ističe da je nužno jamčiti integraciju tih područja s transeuropskim energetskim mrežama i osmisliti projekte koji će otoke ili skupine otoka učiniti energetski samodostatnima uz korištenje obnovljivih izvora energije oslanjajući se na primjer projekta Tilos u okviru programa Obzor 2020.;

| 43. | poziva Komisiju da predloži pravila kojima se energetskim zajednicama građana omogućuje daljnje sudjelovanje u integraciji energetskog sustava, primjerice povezivanjem na toplinske mreže, sustave za punjenje električnih vozila ili uređaje za skladištenje ili upravljanje potrošnjom uz proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da predloži pravila kojima se energetskim zajednicama građana omogućuje daljnje sudjelovanje u integraciji energetskog sustava, primjerice povezivanjem na toplinske mreže, sustave za punjenje električnih vozila ili uređaje za skladištenje ili upravljanje potrošnjom uz proizvodnju energije iz obnovljivih izvora;

Osiguravanje vodećeg položaja Europe u tehnologijama za održivu i obnovljivu energiju

Osiguravanje vodećeg položaja Europe u tehnologijama za održivu i obnovljivu energiju

| 44. | podsjeća da je jedan od ciljeva energetske unije smanjenje naše ovisnosti o uvozu i osiguravanje sigurnosti opskrbe i tehnološke neovisnosti; poziva EU da izvuče lekcije iz trenutačne gospodarske krize i da radi na većoj autonomiji u području strateških lanaca vrijednosti; smatra da stvaranje sinergija može pomoći u postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

44.

podsjeća da je jedan od ciljeva energetske unije smanjenje naše ovisnosti o uvozu i osiguravanje sigurnosti opskrbe i tehnološke neovisnosti; poziva EU da izvuče lekcije iz trenutačne gospodarske krize i da radi na većoj autonomiji u području strateških lanaca vrijednosti; smatra da stvaranje sinergija može pomoći u postizanju tog cilja;

| 45. | naglašava da je važno proširiti konkurentnost europskih tehnologija kako bi se poticala autonomija Unije u strateškom energetskom sektoru; poziva Komisiju da raznim strukturnim i sektorskim fondovima podrži istraživanje i inovacije; podsjeća na vodeći položaj Unije u svijetu u području tehnologija za satelitsko mjerenje emisija, a posebno u uslugama praćenja stanja atmosfere programa Copernicus; podsjeća na stručnost Europskog centra za srednjoročne prognoze vremena u predviđanju vremenskih uvjeta, a time i u predviđanju fluktuacija u potražnji za energijom; poziva Komisiju da razmotri dodatne popratne tehnologije kojima će se doprinijeti integriranom energetskom sustavu otpornom na klimatske promjene, među ostalim u područjima u kojima Europa ima vodeću ulogu na svjetskoj razini i domaće vrijednosne lance; |
| --- | --- |

45.

naglašava da je važno proširiti konkurentnost europskih tehnologija kako bi se poticala autonomija Unije u strateškom energetskom sektoru; poziva Komisiju da raznim strukturnim i sektorskim fondovima podrži istraživanje i inovacije; podsjeća na vodeći položaj Unije u svijetu u području tehnologija za satelitsko mjerenje emisija, a posebno u uslugama praćenja stanja atmosfere programa Copernicus; podsjeća na stručnost Europskog centra za srednjoročne prognoze vremena u predviđanju vremenskih uvjeta, a time i u predviđanju fluktuacija u potražnji za energijom; poziva Komisiju da razmotri dodatne popratne tehnologije kojima će se doprinijeti integriranom energetskom sustavu otpornom na klimatske promjene, među ostalim u područjima u kojima Europa ima vodeću ulogu na svjetskoj razini i domaće vrijednosne lance;

| 46. | sa zabrinutošću napominje da se u zaključcima Izvješća o stanju energetske unije za 2020. ističe smanjenje ulaganja u istraživanje i inovacije u području tehnologija čiste energije; podsjeća na ključnu ulogu potpore EU-a u istraživanju i inovacijama, a posebno disruptivnim inovacijama; pozdravlja povećanje proračuna za istraživanje u okviru programa Obzor Europa i uspostavu europskog istraživačkog prostora; |
| --- | --- |

46.

sa zabrinutošću napominje da se u zaključcima Izvješća o stanju energetske unije za 2020. ističe smanjenje ulaganja u istraživanje i inovacije u području tehnologija čiste energije; podsjeća na ključnu ulogu potpore EU-a u istraživanju i inovacijama, a posebno disruptivnim inovacijama; pozdravlja povećanje proračuna za istraživanje u okviru programa Obzor Europa i uspostavu europskog istraživačkog prostora;

| 47. | ističe potrebu za pravednom tranzicijom te poziva Komisiju i države članice da se pozabave strukturnim promjenama u energetskom sektoru u svim relevantnim zakonodavnim prijedlozima kako bi se olakšao prijelaz na klimatsku neutralnost; ponavlja obećanje iz novog zelenog plana da nitko neće biti zapostavljen; u tom pogledu napominje da je od iznimne važnosti preoblikovati vještine zaposlenika u sektorima kojima prijeti gašenje zbog prelaska na zeleno gospodarstvo; ističe vrijednost bogatog europskog stručnog znanja u području integracije energetskih sustava i poziva države članice da cijene to stručno znanje i pomognu u njegovu prijenosu iz sektora fosilne energije u klimatski neutralan sektor integriranih energetskih sustava; |
| --- | --- |

47.

ističe potrebu za pravednom tranzicijom te poziva Komisiju i države članice da se pozabave strukturnim promjenama u energetskom sektoru u svim relevantnim zakonodavnim prijedlozima kako bi se olakšao prijelaz na klimatsku neutralnost; ponavlja obećanje iz novog zelenog plana da nitko neće biti zapostavljen; u tom pogledu napominje da je od iznimne važnosti preoblikovati vještine zaposlenika u sektorima kojima prijeti gašenje zbog prelaska na zeleno gospodarstvo; ističe vrijednost bogatog europskog stručnog znanja u području integracije energetskih sustava i poziva države članice da cijene to stručno znanje i pomognu u njegovu prijenosu iz sektora fosilne energije u klimatski neutralan sektor integriranih energetskih sustava;

| 48. | ističe sljedeće revolucionarne inovacije i tehnologije u procesima koje je potrebno dodatno poboljšati u pogledu kružnog gospodarstva i učinkovite strategije integracije sektora:






  (a) | visokoučinkovita proizvodnja čelika temeljena na obnovljivom vodiku, u kojoj se kombinira recikliranje čelika i proizvodnja trajnih željeznih kalupa, |
| --- | --- | --- |

48.

ističe sljedeće revolucionarne inovacije i tehnologije u procesima koje je potrebno dodatno poboljšati u pogledu kružnog gospodarstva i učinkovite strategije integracije sektora:

(a)

visokoučinkovita proizvodnja čelika temeljena na obnovljivom vodiku, u kojoj se kombinira recikliranje čelika i proizvodnja trajnih željeznih kalupa,

| (b) | centralizirano grijanje s pomoću podzemnog transporta viška topline, |
| --- | --- |

(b)

centralizirano grijanje s pomoću podzemnog transporta viška topline,

| (c) | pametno punjenje i promjena načina prijevoza u prometnom sektoru, |
| --- | --- |

(c)

pametno punjenje i promjena načina prijevoza u prometnom sektoru,

| (d) | održiva zamjena petrokemijskih i agrokemijskih proizvoda i s njima povezanih procesa, |
| --- | --- |

(d)

održiva zamjena petrokemijskih i agrokemijskih proizvoda i s njima povezanih procesa,

| (e) | nova generacija proizvodnje i recikliranja baterija, |
| --- | --- |

(e)

nova generacija proizvodnje i recikliranja baterija,

| (f) | i tehnologije uranjanja u tekućinu za podatkovne centre kojima se znatno smanjuju energetske potrebe i višak topline; |
| --- | --- |

(f)

i tehnologije uranjanja u tekućinu za podatkovne centre kojima se znatno smanjuju energetske potrebe i višak topline;

| 49. | pozdravlja pokrenute inicijative za strateške lance vrijednosti; poziva na prepoznavanje tehnologija u području energije iz obnovljivih izvora kao strateškog lanca vrijednosti i na uspostavu saveza za potporu naporima za jačanje tih tehnologija, kao i inicijative za poboljšanje procesa i energetske učinkovitosti; poziva Komisiju da zajamči transparentno upravljanje svim savezima, uključujući sudjelovanje malih i srednjih poduzeća, civilnog društva, nevladinih organizacija i neovisnih stručnjaka, jamčeći pritom geografsku raznolikost; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja pokrenute inicijative za strateške lance vrijednosti; poziva na prepoznavanje tehnologija u području energije iz obnovljivih izvora kao strateškog lanca vrijednosti i na uspostavu saveza za potporu naporima za jačanje tih tehnologija, kao i inicijative za poboljšanje procesa i energetske učinkovitosti; poziva Komisiju da zajamči transparentno upravljanje svim savezima, uključujući sudjelovanje malih i srednjih poduzeća, civilnog društva, nevladinih organizacija i neovisnih stručnjaka, jamčeći pritom geografsku raznolikost;

o

o o

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

50.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 283, 31.10.2003., str. 51.

1

(2)  SL L 266, 26.9.2006., str. 1.

2

(3)  SL L 115, 25.4.2013., str. 39.

3

(4)  SL L 348, 20.12.2013., str. 129.

4

(5)  SL L 307, 28.10.2014., str. 1.

5

(6)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

6

(7)  SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

7

(8)  SL L 328, 21.12.2018., str. 210.

8

(9)  SL L 158, 14.6.2019., str. 125.

9

(10)  SL L 158, 14.6.2019., str. 54.

10

(11)  SL L 169, 7.6.2014., str. 108.

11

(12)  SL C 23, 21.1.2021., str. 11.

12

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0078.

13

(14)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0079.

14

(15)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

15

(16)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0198.

16

(17)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0199.

17

(18)  Izvješće Eurostata za 2019. o statistici u području energetike, prometa i okoliša: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/10165279/KS-DK-19-001-EN-N.pdf/76651a29-b817-eed4-f9f2-92bf692e1ed9

18

(19)  SL L 156, 19.6.2018., str. 75.

19

(20)  SL L 280, 28.10.2017., str. 1.

20

(21)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

21

(22)  Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju.

22

(23)  SL L 198, 22.6.2020., str. 13.

23

(24)  Prilog II. Komunikaciji Komisije od 17. svibnja 2018. pod naslovom „Europa u pokretu: Održiva mobilnost za Europu: sigurna, povezana i čista” (COM(2018)0293).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

25

(26)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

26

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/56

---

P9_TA(2021)0241

Europska strategija za vodik

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za vodik (2020/2242(INI))

(2022/C 15/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije („UFEU”), a posebno njegov članak 194., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije („UFEU”), a posebno njegov članak 194.,

| — | uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum),

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama od 8. listopada 2018. o globalnom zatopljenju od 1,5 oC te ono od 25. rujna 2019. o oceanu i kriosferi u klimi koja se mijenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama od 8. listopada 2018. o globalnom zatopljenju od 1,5 oC te ono od 25. rujna 2019. o oceanu i kriosferi u klimi koja se mijenja,

| — | uzimajući u obzir izvješća Programa UN-a za okoliš o odstupanjima u vrijednostima emisija za 2019. i 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Programa UN-a za okoliš o odstupanjima u vrijednostima emisija za 2019. i 2020.,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju OECD-a od 23. veljače 2018. o jačanju MSP-ova i poduzetništva za produktivnost i uključivi rast, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju OECD-a od 23. veljače 2018. o jačanju MSP-ova i poduzetništva za produktivnost i uključivi rast,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020)0301),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 1. srpnja 2020. naslovljeno „Ususret planu za čisti vodik – doprinos lokalnih i regionalnih vlasti klimatski neutralnoj Europi” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 1. srpnja 2020. naslovljeno „Ususret planu za čisti vodik – doprinos lokalnih i regionalnih vlasti klimatski neutralnoj Europi” (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: Strategija EU-a za integraciju energetskog sustava” (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Energija za klimatski neutralno gospodarstvo: Strategija EU-a za integraciju energetskog sustava” (COM(2020)0299),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” (COM(2020)0741),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za smanjenje emisija metana” (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za smanjenje emisija metana” (COM(2020)0663),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. listopada 2020. naslovljeno „Izvješće o stanju energetske unije za 2020. u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanju u području klime” (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. listopada 2020. naslovljeno „Izvješće o stanju energetske unije za 2020. u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanju u području klime” (COM(2020)0950),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenu „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenu „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (COM(2020)0562),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (2) (Direktiva o obnovljivoj energiji), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (2) (Direktiva o obnovljivoj energiji),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjenama uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjenama uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (4) (Direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (4) (Direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 559/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik 2 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 559/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik 2 (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (6) (TEN-E (Uredba o transeuropskoj energetskoj infrastrukturi)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (6) (TEN-E (Uredba o transeuropskoj energetskoj infrastrukturi)),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (7), koja se trenutno revidira, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (7), koja se trenutno revidira,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (8) (Direktiva o trgovanju emisijskim jedinicama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (8) (Direktiva o trgovanju emisijskim jedinicama),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnom europskom pristupu skladištenju energije (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnom europskom pristupu skladištenju energije (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o reviziji smjernica za transeuropsku energetsku infrastrukturu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o reviziji smjernica za transeuropsku energetsku infrastrukturu (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama: Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama: Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva u Europskoj uniji: Vrijeme je za djelovanje! (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva u Europskoj uniji: Vrijeme je za djelovanje! (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2018. o ubrzavanju inovacija u području čiste energije (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2018. o ubrzavanju inovacija u području čiste energije (15),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0116/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0116/2021),

| A. | budući da je EU podržao Pariški sporazum, zeleni plan i cilj postizanja troškovno učinkovite i pravedne tranzicije koja vodi ka klimatskoj neutralnosti najkasnije do 2050.; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU podržao Pariški sporazum, zeleni plan i cilj postizanja troškovno učinkovite i pravedne tranzicije koja vodi ka klimatskoj neutralnosti najkasnije do 2050.;

| B. | budući da je Komisija predložila povećanje cilja EU-a koji se odnosi na smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030. na najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. i budući da je Parlament podržao cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 60 % u odnosu na razine iz 1990. do 2030.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija predložila povećanje cilja EU-a koji se odnosi na smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030. na najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. i budući da je Parlament podržao cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 60 % u odnosu na razine iz 1990. do 2030.;

| C. | budući da su fosilna goriva jedan od velikih uzroka globalnog zagrijavanja i da je cilj Pariškog sporazuma ograničiti rast globalne temperature na znatno ispod 2 oC u odnosu na predindustrijske razine te nastaviti s naporima kako bi se taj rast ograničio na 1,5 oC; |
| --- | --- |

C.

budući da su fosilna goriva jedan od velikih uzroka globalnog zagrijavanja i da je cilj Pariškog sporazuma ograničiti rast globalne temperature na znatno ispod 2 oC u odnosu na predindustrijske razine te nastaviti s naporima kako bi se taj rast ograničio na 1,5 oC;

| D. | budući da prelazak na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova zahtijeva javno vođenu brzu i pravednu tranziciju na energetski sustav koji se uvelike temelji na obnovljivim izvorima energije i koji je u velikoj mjeri resursno i energetski učinkovit, koji osigurava održivost i zdravlje, sudjelovanje građana, ublažavanje energetskog siromaštva diljem EU-a, sigurnost opskrbe, dostupnost i cjenovnu pristupačnost energije te konkurentnost cijena energenata; |
| --- | --- |

D.

budući da prelazak na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova zahtijeva javno vođenu brzu i pravednu tranziciju na energetski sustav koji se uvelike temelji na obnovljivim izvorima energije i koji je u velikoj mjeri resursno i energetski učinkovit, koji osigurava održivost i zdravlje, sudjelovanje građana, ublažavanje energetskog siromaštva diljem EU-a, sigurnost opskrbe, dostupnost i cjenovnu pristupačnost energije te konkurentnost cijena energenata;

| E. | budući da je potrebno upotrebljavati čista alternativna goriva i razviti njihove primjene kako bi se što prije postupno ukinula fosilna goriva i osigurala konkurentnost industrije EU-a; budući da vodik iz obnovljivih izvora ima neiskorišten potencijal da bude takva alternativa; |
| --- | --- |

E.

budući da je potrebno upotrebljavati čista alternativna goriva i razviti njihove primjene kako bi se što prije postupno ukinula fosilna goriva i osigurala konkurentnost industrije EU-a; budući da vodik iz obnovljivih izvora ima neiskorišten potencijal da bude takva alternativa;

| F. | budući da se vodik može upotrebljavati kao sirovina ili kao izvor energije u industrijskim i kemijskim procesima, u zračnom, pomorskom i teškom cestovnom prometu te u toplinskim primjenama i da može doprinijeti dekarbonizaciji sektora u kojima izravna elektrifikacija nije tehnički moguća ili konkurentna, kao i za skladištenje energije kako bi se, po potrebi, uravnotežio energetski sustav, čime bi se znatno doprinijelo integraciji energetskih sustava; |
| --- | --- |

F.

budući da se vodik može upotrebljavati kao sirovina ili kao izvor energije u industrijskim i kemijskim procesima, u zračnom, pomorskom i teškom cestovnom prometu te u toplinskim primjenama i da može doprinijeti dekarbonizaciji sektora u kojima izravna elektrifikacija nije tehnički moguća ili konkurentna, kao i za skladištenje energije kako bi se, po potrebi, uravnotežio energetski sustav, čime bi se znatno doprinijelo integraciji energetskih sustava;

| G. | budući da vodik danas čini oko 2 % strukture primarnih izvora energije u EU-u, od čega se 95 % proizvodi iz fosilnih goriva, pri čemu se godišnje oslobađa 70 – 100 milijuna tona CO2, a na globalnoj razini odgovoran je za 2,5 % emisija stakleničkih plinova, pri čemu se manje od 1 % vodika koji se trenutačno proizvodi koristi kao nositelj energije; budući da bi prema nekim istraživanjima obnovljiva energija do 2050. godine mogla činiti do 100 % strukture primarnih izvora energije u EU-u, od čega bi vodik mogao činiti udio od ukupno 20 %, između 20 % i 50 % energije koja se koristi u prometu i između 5 % i 20 % energije koja se koristi u industriji; |
| --- | --- |

G.

budući da vodik danas čini oko 2 % strukture primarnih izvora energije u EU-u, od čega se 95 % proizvodi iz fosilnih goriva, pri čemu se godišnje oslobađa 70 – 100 milijuna tona CO2, a na globalnoj razini odgovoran je za 2,5 % emisija stakleničkih plinova, pri čemu se manje od 1 % vodika koji se trenutačno proizvodi koristi kao nositelj energije; budući da bi prema nekim istraživanjima obnovljiva energija do 2050. godine mogla činiti do 100 % strukture primarnih izvora energije u EU-u, od čega bi vodik mogao činiti udio od ukupno 20 %, između 20 % i 50 % energije koja se koristi u prometu i između 5 % i 20 % energije koja se koristi u industriji;

| H. | budući da se vodik – koji se proizvodi u količinama od 120 Mt na svijetu svake godine – proizvodi i kao nusproizvod rafinerija i kemijske industrije (70 Mt) i u posebnim proizvodnim pogonima (50 Mt); budući da se najveći dio vodika proizvodi korištenjem fosilnih goriva – 6 % prirodnog plina i 2 % ugljena na svijetu koristi se za proizvodnju vodika – i da se manje od 0,1 % vodika proizvodi elektrolizom vode; |
| --- | --- |

H.

budući da se vodik – koji se proizvodi u količinama od 120 Mt na svijetu svake godine – proizvodi i kao nusproizvod rafinerija i kemijske industrije (70 Mt) i u posebnim proizvodnim pogonima (50 Mt); budući da se najveći dio vodika proizvodi korištenjem fosilnih goriva – 6 % prirodnog plina i 2 % ugljena na svijetu koristi se za proizvodnju vodika – i da se manje od 0,1 % vodika proizvodi elektrolizom vode;

| I. | budući da je ukupni kapacitet proizvodnje vodika u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) na kraju 2018. procijenjen na 11,5 Mt godišnje i budući da ukupni instalirani kapacitet elektrolizatora u EGP-u iznosi oko 1 GW, što je između 1 i 4 % ukupnog kapaciteta proizvodnje vodika; budući da ukupni udio proizvodnje vodika iz fosilnih goriva s hvatanjem i skladištenjem ugljika (niskougljični vodik) u EGP-u iznosi oko 0,7 % (bez nusproizvoda); |
| --- | --- |

I.

budući da je ukupni kapacitet proizvodnje vodika u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) na kraju 2018. procijenjen na 11,5 Mt godišnje i budući da ukupni instalirani kapacitet elektrolizatora u EGP-u iznosi oko 1 GW, što je između 1 i 4 % ukupnog kapaciteta proizvodnje vodika; budući da ukupni udio proizvodnje vodika iz fosilnih goriva s hvatanjem i skladištenjem ugljika (niskougljični vodik) u EGP-u iznosi oko 0,7 % (bez nusproizvoda);

| J. | budući da se 43 % vodika proizvedenog u svijetu koristi za proizvodnju amonijaka, koji se pak uglavnom koristi za proizvodnju poljoprivrednih gnojiva na bazi amonijaka, 52 % za rafiniranje i odsumporavanje ugljikovodika, a 5 % za sintezu metanola i u druge svrhe; |
| --- | --- |

J.

budući da se 43 % vodika proizvedenog u svijetu koristi za proizvodnju amonijaka, koji se pak uglavnom koristi za proizvodnju poljoprivrednih gnojiva na bazi amonijaka, 52 % za rafiniranje i odsumporavanje ugljikovodika, a 5 % za sintezu metanola i u druge svrhe;

| K. | budući da trenutačni trošak obnovljivog i niskougljičnog vodika iznosi oko 2,5 – 5,5 EUR po kilogramu, dok troškovi proizvodnje vodika proizvedenog iz fosilnih goriva iznose oko 1,5 EUR po kilogramu; budući da bi uz trenutnu kombinaciju izvora električne energije u većini država članica vodik temeljen na električnoj energiji imao više razine emisija od vodika proizvedenog iz fosilnih goriva; |
| --- | --- |

K.

budući da trenutačni trošak obnovljivog i niskougljičnog vodika iznosi oko 2,5 – 5,5 EUR po kilogramu, dok troškovi proizvodnje vodika proizvedenog iz fosilnih goriva iznose oko 1,5 EUR po kilogramu; budući da bi uz trenutnu kombinaciju izvora električne energije u većini država članica vodik temeljen na električnoj energiji imao više razine emisija od vodika proizvedenog iz fosilnih goriva;

| L. | budući da vodik može skladištiti energiju u velikim količinama tijekom duljeg vremenskog razdoblja i da tako može premostiti sezonske fluktuacije u potražnji; budući da se vodik može prevoziti kamionima, brodovima ili cjevovodom i da tako omogućuje proizvodnju obnovljive energije ondje gdje je to najučinkovitije i da omogućuje prijevoz na velike udaljenosti bez opterećivanja elektroenergetske mreže; |
| --- | --- |

L.

budući da vodik može skladištiti energiju u velikim količinama tijekom duljeg vremenskog razdoblja i da tako može premostiti sezonske fluktuacije u potražnji; budući da se vodik može prevoziti kamionima, brodovima ili cjevovodom i da tako omogućuje proizvodnju obnovljive energije ondje gdje je to najučinkovitije i da omogućuje prijevoz na velike udaljenosti bez opterećivanja elektroenergetske mreže;

| M. | budući da će za dekarbonizaciju svih sektora gospodarstva biti potreban veći udio obnovljivih izvora energije, što bi moglo dovesti do veće nestabilnosti elektroenergetske mreže, dok će se potražnja za skladištenjem energije morati znatno povećati kako bi se osigurala opskrba energijom; |
| --- | --- |

M.

budući da će za dekarbonizaciju svih sektora gospodarstva biti potreban veći udio obnovljivih izvora energije, što bi moglo dovesti do veće nestabilnosti elektroenergetske mreže, dok će se potražnja za skladištenjem energije morati znatno povećati kako bi se osigurala opskrba energijom;

| N. | budući da oko 10 % izravnih i neizravnih emisija stakleničkih plinova u cijelom svijetu otpada na proizvodnju čelika, dok na sektor pomorskog prometa otpada oko 2,5 % emisija stakleničkih plinova, i budući da bi razvoj vodika iz obnovljivih izvora mogao doprinijeti smanjenju emisija u tim sektorima; |
| --- | --- |

N.

budući da oko 10 % izravnih i neizravnih emisija stakleničkih plinova u cijelom svijetu otpada na proizvodnju čelika, dok na sektor pomorskog prometa otpada oko 2,5 % emisija stakleničkih plinova, i budući da bi razvoj vodika iz obnovljivih izvora mogao doprinijeti smanjenju emisija u tim sektorima;

| O. | budući da udio prometa u ukupnim emisijama stakleničkih plinova EU-a iznosi oko 27 %; budući da vodik ima višestruku primjenu u industriji teelektroenergetskom i građevinskom sektoru i da pruža veliki potencijal kao alternativno gorivo u prometnom sektoru, ali su načini na koje se vodik koristi na tržištu za različite vrste prijevoza i dalje ograničeni; |
| --- | --- |

O.

budući da udio prometa u ukupnim emisijama stakleničkih plinova EU-a iznosi oko 27 %; budući da vodik ima višestruku primjenu u industriji teelektroenergetskom i građevinskom sektoru i da pruža veliki potencijal kao alternativno gorivo u prometnom sektoru, ali su načini na koje se vodik koristi na tržištu za različite vrste prijevoza i dalje ograničeni;

| P. | budući da automobili s pogonom na električnu bateriju imaju potencijal da preuzmu velik dio tržišta osobnih vozila; budući da je prijevoz teškog tereta sektor u kojemu je teško provesti dekarbonizaciju i u kojemu su ograničene mogućnosti za izravnu elektrifikaciju zbog slabe isplativosti i iz tehničkih razloga; budući da baterije predstavljaju praktične probleme u teškim teretnim vozilima, vlakovima na neelektrificiranim prugama, teretnim brodovima ili zrakoplovima i budući da će to otvoriti mogućnosti za druge nositelje energije kao što je vodik jer se njegove velike količine mogu skladištiti u vozilu ili plovilu, omogućuje brzo punjenje po potrebi, a kao nusproizvod proizvodi samo čistu vodu; |
| --- | --- |

P.

budući da automobili s pogonom na električnu bateriju imaju potencijal da preuzmu velik dio tržišta osobnih vozila; budući da je prijevoz teškog tereta sektor u kojemu je teško provesti dekarbonizaciju i u kojemu su ograničene mogućnosti za izravnu elektrifikaciju zbog slabe isplativosti i iz tehničkih razloga; budući da baterije predstavljaju praktične probleme u teškim teretnim vozilima, vlakovima na neelektrificiranim prugama, teretnim brodovima ili zrakoplovima i budući da će to otvoriti mogućnosti za druge nositelje energije kao što je vodik jer se njegove velike količine mogu skladištiti u vozilu ili plovilu, omogućuje brzo punjenje po potrebi, a kao nusproizvod proizvodi samo čistu vodu;

| Q. | budući da je održivo i konkurentno vodično gospodarstvo prilika za EU da ojača svoje gospodarstvo, posebno nakon gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19, jer bi se njime moglo otvoriti do milijun izravnih visokokvalitetnih radnih mjesta do 2030. i 5,4 milijuna do 2050. te budući da bi to mogla biti prilika za regije koje trenutačno uvelike ovise o tradicionalnim izvorima energije i koje će biti izložene riziku od siromaštva nakon postupnog ukidanja fosilnih goriva; budući da se potencijal za otvaranje radnih mjesta u sektoru vodika iz obnovljivih izvora procjenjuje na 10 300 radnih mjesta za svaku uloženu milijardu eura, čemu treba dodati i radna mjesta u sektoru električne energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

Q.

budući da je održivo i konkurentno vodično gospodarstvo prilika za EU da ojača svoje gospodarstvo, posebno nakon gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19, jer bi se njime moglo otvoriti do milijun izravnih visokokvalitetnih radnih mjesta do 2030. i 5,4 milijuna do 2050. te budući da bi to mogla biti prilika za regije koje trenutačno uvelike ovise o tradicionalnim izvorima energije i koje će biti izložene riziku od siromaštva nakon postupnog ukidanja fosilnih goriva; budući da se potencijal za otvaranje radnih mjesta u sektoru vodika iz obnovljivih izvora procjenjuje na 10 300 radnih mjesta za svaku uloženu milijardu eura, čemu treba dodati i radna mjesta u sektoru električne energije iz obnovljivih izvora;

| R. | budući da izgradnja održivog i konkurentnog tržišta vodika koje pravovremeno i na isplativ način doprinosi ostvarenju cilja klimatske neutralnosti EU-a do 2050. zahtijeva dobro razvijenu infrastrukturu za učinkovit prijenos i distribuciju vodika od mjestâ proizvodnje do područjâ potrošnje u EU-u; |
| --- | --- |

R.

budući da izgradnja održivog i konkurentnog tržišta vodika koje pravovremeno i na isplativ način doprinosi ostvarenju cilja klimatske neutralnosti EU-a do 2050. zahtijeva dobro razvijenu infrastrukturu za učinkovit prijenos i distribuciju vodika od mjestâ proizvodnje do područjâ potrošnje u EU-u;

| S. | budući da bi države članice mogle na različite načine pristupiti razvoju sustava vodika, uzimajući u obzir razlike u strukturi postojeće plinske infrastrukture, kapacitete svake države za razvoj različitih tehnologija za proizvodnju vodika, potencijal za inovacije i različite razine potražnje za vodikom u različitim industrijama u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

S.

budući da bi države članice mogle na različite načine pristupiti razvoju sustava vodika, uzimajući u obzir razlike u strukturi postojeće plinske infrastrukture, kapacitete svake države za razvoj različitih tehnologija za proizvodnju vodika, potencijal za inovacije i različite razine potražnje za vodikom u različitim industrijama u svakoj državi članici;

| T. | budući da su gotovo sve države članice u svoje nacionalne energetske i klimatske planove uključile planove za vodik i da je 26 država članica potpisalo Inicijativu za vodik; |
| --- | --- |

T.

budući da su gotovo sve države članice u svoje nacionalne energetske i klimatske planove uključile planove za vodik i da je 26 država članica potpisalo Inicijativu za vodik;

| U. | budući da bi energetski sustav EU-a trebao biti ekološki održiv i gospodarski konkurentan i da bi se tehnološki smjerovi kojima se teži trebali temeljiti na dokazanim i zdravim procjenama koje bi dovele do izvedivih poslovnih modela s predvidivim rokovima kako bi se osiguralo da se njihovim troškovima ne ugrozi konkurentnost industrija EU-a ili dobrobit građana; |
| --- | --- |

U.

budući da bi energetski sustav EU-a trebao biti ekološki održiv i gospodarski konkurentan i da bi se tehnološki smjerovi kojima se teži trebali temeljiti na dokazanim i zdravim procjenama koje bi dovele do izvedivih poslovnih modela s predvidivim rokovima kako bi se osiguralo da se njihovim troškovima ne ugrozi konkurentnost industrija EU-a ili dobrobit građana;

| V. | budući da je potrebno uzeti u obzir znatne gubitke energije tijekom proizvodnje, prijevoza, skladištenja i prerade vodika; |
| --- | --- |

V.

budući da je potrebno uzeti u obzir znatne gubitke energije tijekom proizvodnje, prijevoza, skladištenja i prerade vodika;

| W. | budući da se trenutačnim zakonodavnim okvirom kojim se regulira prirodni plin već godinama osigurava sigurnost opskrbe i cjenovna pristupačnost energije za potrošače u EU-u te bi ga se stoga moglo dalje koristiti kao plan za poticanje razvoja budućeg paneuropskog tržišta vodika iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

W.

budući da se trenutačnim zakonodavnim okvirom kojim se regulira prirodni plin već godinama osigurava sigurnost opskrbe i cjenovna pristupačnost energije za potrošače u EU-u te bi ga se stoga moglo dalje koristiti kao plan za poticanje razvoja budućeg paneuropskog tržišta vodika iz obnovljivih izvora;

1.

naglašava da je nužno održavati i dodatno učvrstiti tehnološko vodstvo EU-a u području čistog vodika (16) putem konkurentnog i održivog vodičnog gospodarstva, s integriranim tržištem vodika; ističe potrebu za strategijom EU-a za vodik koja bi obuhvatila cijeli vrijednosni lanac vodika, uključujući sektore potražnje i ponude, te bi bila usklađena s nacionalnim naporima za osiguravanje izgradnje infrastrukture za proizvodnju dovoljne količine dodatne obnovljive električne energije za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora i za smanjenje troškova vodika iz obnovljivih izvora; posebno primjećuje dodanu vrijednost domaće proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora u EU-u u pogledu razvoja i stavljanja na tržište inovativnih tehnologija za elektrolizu; naglašava da vodično gospodarstvo mora biti usklađeno s Pariškim sporazumom, klimatskim i energetskim ciljevima EU-a za 2030. i 2050., kružnim gospodarstvom, akcijskim planom za kritične sirovine te ciljevima održivog razvoja UN-a;

2.

pozdravlja strategiju za vodik za klimatski neutralnu Europu koju je predložila Komisija, uključujući buduću reviziju Direktive o obnovljivoj energiji, kao i sve veći broj strategija i planova ulaganja za vodik u pojedinačnim državama članicama; naglašava da te strategije trebaju biti usklađene s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica te poziva na njihovu brzu i ambicioznu provedbu; smatra da bi Komisija te strategije trebala uzeti u obzir u budućim zakonodavnim prijedlozima; potiče Komisiju da uskladi svoj pristup u pogledu vodika s novom industrijskom strategijom EU-a te da ga uključi u dosljednu industrijsku politiku, uzimajući u obzir činjenicu da strategija za vodik nije sama po sebi cilj, već bi je trebalo promatrati u kontekstu sveukupnih napora EU-a za smanjenje emisija stakleničkih plinova i istodobno osiguravanje dugoročnih kvalitetnih radnih mjesta i doprinosa konkurentnosti industrije EU-a;

3.

naglašava važnost otpornog i klimatski neutralnog energetskog sustava utemeljenog na načelima energetske učinkovitosti, isplativosti, cjenovne pristupačnosti i sigurnosti opskrbe; naglašava da bi trebalo prevladati načelo očuvanja energije i energetske učinkovitosti na prvom mjestu, bez sprečavanja razvoja inovativnih pilot-projekata i demonstracijskih projekata; napominje da je izravna elektrifikacija iz obnovljivih izvora isplativija te resursno i energetski učinkovitija od vodika, ali također napominje da bi pri utvrđivanju načina dekarbonizacije određenog sektora trebalo uzeti u obzir čimbenike poput sigurnosti opskrbe, tehničke izvedivosti i energetskog sustava; u tom pogledu naglašava važnost načela tehnološke neutralnosti za postizanje klimatski neutralnog EU-a;

4.

uvjeren je da je vodik iz obnovljivih izvora ključan za energetsku tranziciju EU-a jer samo vodik iz obnovljivih izvora dugoročno može na održiv način doprinijeti postizanju klimatske neutralnosti i izbjeći ovisnost o sebi i neupotrebljivu imovinu; sa zabrinutošću napominje da vodik iz obnovljivih izvora još nije konkurentan; stoga potiče Komisiju i države članice da potiču lanac vrijednosti i uvođenje vodika iz obnovljivih izvora na tržište, uzimajući u obzir činjenicu da bi se odnos između cijene i prinosa postupno poboljšao s obzirom na razvoj industrijskih metoda i lanaca vrijednosti;

5.

prepoznaje nastojanja koja su poduzele doline vodika u različitim regijama diljem EU-a kako bi razvile integrirane međusektorske lance vrijednosti za vodik; ističe njihovu važnu ulogu u pokretanju proizvodnje i primjene vodika iz obnovljivih izvora u cilju razvoja vodičnog gospodarstva EU-a; potiče Komisiju na nadogradnju tih inicijativa i na pružanje potpore njihovu razvoju i pomoći onima koji su uključeni kako bi se udružila njihova znanja i ulaganja;

6.

naglašava da proizvodi dobiveni od vodika, poput sintetskih goriva proizvedenih upotrebom obnovljive energije, predstavljaju ugljično neutralnu alternativu fosilnim gorivima te stoga uz druga rješenja za smanjenje emisija, poput elektrifikacije na temelju obnovljive električne energije, mogu znatno doprinijeti dekarbonizaciji širokog raspona sektora; naglašava da je međusektorska primjena od ključne važnosti za znatno smanjenje cijene tih nosača energije preko ekonomije razmjera i za osiguravanje dovoljnih količina na tržištu;

Klasifikacija vodika i standardi

Klasifikacija vodika i standardi

| 7. | smatra da je zajednička pravna klasifikacija različitih tipova vodika od iznimne važnosti; pozdravlja, kao prvi korak, klasifikaciju koju je predložila Komisija; napominje da je potreban brz dogovor o sveobuhvatnoj, preciznoj, znanstveno utemeljenoj i ujednačenoj terminologiji na razini EU-a radi prilagodbe nacionalnih pravnih definicija i uspostave jasne klasifikacije koja će donijeti pravnu sigurnost; poziva Komisiju da što prije dovrši svoj rad na razvoju takve terminologije, u kontekstu cjelokupnog relevantnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

7.

smatra da je zajednička pravna klasifikacija različitih tipova vodika od iznimne važnosti; pozdravlja, kao prvi korak, klasifikaciju koju je predložila Komisija; napominje da je potreban brz dogovor o sveobuhvatnoj, preciznoj, znanstveno utemeljenoj i ujednačenoj terminologiji na razini EU-a radi prilagodbe nacionalnih pravnih definicija i uspostave jasne klasifikacije koja će donijeti pravnu sigurnost; poziva Komisiju da što prije dovrši svoj rad na razvoju takve terminologije, u kontekstu cjelokupnog relevantnog zakonodavstva;

| 8. | smatra da bi se klasifikacija različitih oblika vodika trebala odrediti u skladu s neovisnom, znanstveno utemeljenom procjenom, udaljavanjem od uobičajenog pristupa temeljenog na boji; smatra da bi se ta klasifikacija trebala temeljiti na emisijama stakleničkih plinova tijekom životnog vijeka cijelog procesa proizvodnje i prijevoza vodika, ali da bi se njome trebali uzeti u obzir i transparentni i pouzdani kriteriji održivosti u skladu s načelima kružnog gospodarstva te da bi se trebala temeljiti na prosjecima i standardnim vrijednostima po kategoriji, kao što su ciljevi održive uporabe i zaštite resursa, rukovanja otpadom i povećane uporabe sirovina i sekundarnih materijala, sprečavanja i kontrole onečišćenja te, naposljetku, zaštite i obnove biološke raznolikosti i ekosustava; |
| --- | --- |

8.

smatra da bi se klasifikacija različitih oblika vodika trebala odrediti u skladu s neovisnom, znanstveno utemeljenom procjenom, udaljavanjem od uobičajenog pristupa temeljenog na boji; smatra da bi se ta klasifikacija trebala temeljiti na emisijama stakleničkih plinova tijekom životnog vijeka cijelog procesa proizvodnje i prijevoza vodika, ali da bi se njome trebali uzeti u obzir i transparentni i pouzdani kriteriji održivosti u skladu s načelima kružnog gospodarstva te da bi se trebala temeljiti na prosjecima i standardnim vrijednostima po kategoriji, kao što su ciljevi održive uporabe i zaštite resursa, rukovanja otpadom i povećane uporabe sirovina i sekundarnih materijala, sprečavanja i kontrole onečišćenja te, naposljetku, zaštite i obnove biološke raznolikosti i ekosustava;

| 9. | napominje da postoji nepodudaranje između različitih definicija čistog vodika koje upotrebljavaju različiti akteri, kao što su Komisija i Europski savez za čisti vodik, što stvara zabunu i treba izbjegavati; u tom pogledu naglašava da razlika između obnovljivog vodika i niskougljičnog vodika mora biti potpuno jasna (17); osim toga, napominje da bi izbjegavanje uporabe dvaju naziva za istu kategoriju vodika, odnosno izraza „obnovljiv” i „čist”, kako je predložila Komisija, pružilo dodatno pojašnjenje te u tom pogledu naglašava da je naziv „vodik iz obnovljivih izvora” najobjektivnija i znanstveno utemeljena opcija za tu kategoriju vodika; |
| --- | --- |

9.

napominje da postoji nepodudaranje između različitih definicija čistog vodika koje upotrebljavaju različiti akteri, kao što su Komisija i Europski savez za čisti vodik, što stvara zabunu i treba izbjegavati; u tom pogledu naglašava da razlika između obnovljivog vodika i niskougljičnog vodika mora biti potpuno jasna (17

| 10. | naglašava hitnu potrebu za standardima i certifikacijom na razini EU-a i međunarodnoj razini; nadalje napominje da bi trebalo razmotriti jamstva o podrijetlu usklađena s nacionalnim registrima kako bi se zajamčilo da se vodik iz obnovljivih izvora može pravodobno povećati te da potrošači mogu svjesno odabrati održiva rješenja i smanjiti rizik od blokiranih ulaganja; |
| --- | --- |

10.

naglašava hitnu potrebu za standardima i certifikacijom na razini EU-a i međunarodnoj razini; nadalje napominje da bi trebalo razmotriti jamstva o podrijetlu usklađena s nacionalnim registrima kako bi se zajamčilo da se vodik iz obnovljivih izvora može pravodobno povećati te da potrošači mogu svjesno odabrati održiva rješenja i smanjiti rizik od blokiranih ulaganja;

| 11. | naglašava da se sustav normizacije treba temeljiti na holističkom pristupu i da mora biti primjenjiv na uvezeni vodik; poziva Komisiju da uvede regulatorni okvir s čvrstim i transparentnim kriterijima održivosti za certificiranje i praćenje vodika u EU-u, uzimajući u obzir njegov ugljični otisak u cijelom vrijednosnom lancu, uključujući promet, kako bi se potaknula i ulaganja u dostatnu dodatnu proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora; također poziva Komisiju da što prije tijekom 2021. osigura regulatorni okvir za vodik kojim će se osigurati standardizacija, certificiranje, jamstva podrijetla, označivanja i trgovanja diljem država članica te da iskoristi predstojeću reviziju sustava EU-a za trgovanje emisijskim emisijama (ETS) kako bi ispitala koje su promjene potrebne kako bi se oslobodio puni potencijal vodika za doprinos klimatskim ciljevima EU-a, uzimajući u obzir rizike od istjecanja ugljika; |
| --- | --- |

11.

naglašava da se sustav normizacije treba temeljiti na holističkom pristupu i da mora biti primjenjiv na uvezeni vodik; poziva Komisiju da uvede regulatorni okvir s čvrstim i transparentnim kriterijima održivosti za certificiranje i praćenje vodika u EU-u, uzimajući u obzir njegov ugljični otisak u cijelom vrijednosnom lancu, uključujući promet, kako bi se potaknula i ulaganja u dostatnu dodatnu proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora; također poziva Komisiju da što prije tijekom 2021. osigura regulatorni okvir za vodik kojim će se osigurati standardizacija, certificiranje, jamstva podrijetla, označivanja i trgovanja diljem država članica te da iskoristi predstojeću reviziju sustava EU-a za trgovanje emisijskim emisijama (ETS) kako bi ispitala koje su promjene potrebne kako bi se oslobodio puni potencijal vodika za doprinos klimatskim ciljevima EU-a, uzimajući u obzir rizike od istjecanja ugljika;

| 12. | naglašava da bi klasifikacija različitih tipova vodika, među ostalim, služila informiranju potrošača i da nije namijenjena ograničavanju širenja vodika općenito; napominje da sadašnji sustav jamstava o podrijetlu za električnu energiju iz obnovljivih izvora dosad nije potaknuo odgovarajuća ulaganja u dodatne kapacitete; stoga naglašava važnost daljnjeg razvoja smjernica o uvjetima i kriterijima kako bi se izbjeglo dvostruko računanje obnovljivih kapaciteta; |
| --- | --- |

12.

naglašava da bi klasifikacija različitih tipova vodika, među ostalim, služila informiranju potrošača i da nije namijenjena ograničavanju širenja vodika općenito; napominje da sadašnji sustav jamstava o podrijetlu za električnu energiju iz obnovljivih izvora dosad nije potaknuo odgovarajuća ulaganja u dodatne kapacitete; stoga naglašava važnost daljnjeg razvoja smjernica o uvjetima i kriterijima kako bi se izbjeglo dvostruko računanje obnovljivih kapaciteta;

| 13. | čvrsto je uvjeren da je prihvaćanje u javnosti ključno za uspješno stvaranje vodičnog gospodarstva; stoga naglašava važnost uključivanja javnosti i dionika te donošenja sigurnosnih i tehničkih standarda EU-a za vodik, kao i visokokvalitetnih rješenja temeljenih na vodiku u skladu s tim standardima; nadalje naglašava da je sigurnosne protokole u sektorima potražnje potrebno stalno ažurirati s obzirom na upotrebu vodika; stoga traži da se diljem EU-a promiču primjeri najbolje prakse i kultura sigurnosti vodika; |
| --- | --- |

13.

čvrsto je uvjeren da je prihvaćanje u javnosti ključno za uspješno stvaranje vodičnog gospodarstva; stoga naglašava važnost uključivanja javnosti i dionika te donošenja sigurnosnih i tehničkih standarda EU-a za vodik, kao i visokokvalitetnih rješenja temeljenih na vodiku u skladu s tim standardima; nadalje naglašava da je sigurnosne protokole u sektorima potražnje potrebno stalno ažurirati s obzirom na upotrebu vodika; stoga traži da se diljem EU-a promiču primjeri najbolje prakse i kultura sigurnosti vodika;

Povećanje proizvodnje vodika

Povećanje proizvodnje vodika

| 14. | naglašava da je, kako bi se osiguralo dobro i predvidivo funkcioniranje unutarnjeg tržišta vodika, potrebno prevladati regulatorne prepreke i da bi Komisija trebala brzo predložiti dosljedan, integriran i sveobuhvatan regulatorni okvir za tržište vodika, koji bi trebao biti usklađen s drugim relevantnim zakonodavstvom i u potpunosti poštovati načela proporcionalnosti, supsidijarnosti i bolje regulative, uključujući test utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća; u tom pogledu naglašava da je potrebno fleksibilno tržište vodika kako bi se inovativnim prvim igračima omogućilo potpuno iskorištavanje svih prednosti i smanjenje troškova proizvodnje vodika, uzimajući u obzir činjenicu da tržište vodika još nije sazrelo i da ga treba osnažiti; |
| --- | --- |

14.

naglašava da je, kako bi se osiguralo dobro i predvidivo funkcioniranje unutarnjeg tržišta vodika, potrebno prevladati regulatorne prepreke i da bi Komisija trebala brzo predložiti dosljedan, integriran i sveobuhvatan regulatorni okvir za tržište vodika, koji bi trebao biti usklađen s drugim relevantnim zakonodavstvom i u potpunosti poštovati načela proporcionalnosti, supsidijarnosti i bolje regulative, uključujući test utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća; u tom pogledu naglašava da je potrebno fleksibilno tržište vodika kako bi se inovativnim prvim igračima omogućilo potpuno iskorištavanje svih prednosti i smanjenje troškova proizvodnje vodika, uzimajući u obzir činjenicu da tržište vodika još nije sazrelo i da ga treba osnažiti;

| 15. | smatra da bi model tržišta plina EU-a i paket za čistu energiju mogli poslužiti kao osnova i primjer za reguliranje tržišta vodika; ističe da brzi i predvidljivi razvoj proizvodnje funkcionalnog vodika iziskuje i demokratsko javno planiranje u koje će biti uključeni proizvođači, radnici i njihovi sindikati, znanstvenici i nevladine organizacije; potiče Komisiju i države članice da osmisle konkretna rješenja za povećanje proizvodnje vodika u slabije povezanim ili izoliranim regijama, poput otoka, uz istovremeno osiguravanje razvoja s time povezane infrastrukture, uključujući njezinom prenamjenom; |
| --- | --- |

15.

smatra da bi model tržišta plina EU-a i paket za čistu energiju mogli poslužiti kao osnova i primjer za reguliranje tržišta vodika; ističe da brzi i predvidljivi razvoj proizvodnje funkcionalnog vodika iziskuje i demokratsko javno planiranje u koje će biti uključeni proizvođači, radnici i njihovi sindikati, znanstvenici i nevladine organizacije; potiče Komisiju i države članice da osmisle konkretna rješenja za povećanje proizvodnje vodika u slabije povezanim ili izoliranim regijama, poput otoka, uz istovremeno osiguravanje razvoja s time povezane infrastrukture, uključujući njezinom prenamjenom;

| 16. | poziva Komisiju da u svoje procjene učinka u okviru revizije relevantnog zakonodavstva uključi i ocijeni pravne zahtjeve koji su potrebni za održivo vodično gospodarstvo u EU-u kako bi se ostvarile veće klimatske ambicije EU-a i povećala gospodarska privlačnost vodika iz obnovljivih izvora; potiče Komisiju da posebno razmotri reviziju Direktive o obnovljivoj energiji, Direktive o oporezivanju energije (18) i Direktive o trgovanju emisijskim jedinicama kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sve i regulatorni okvir za vodik otporan na promjene u budućnosti; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da u svoje procjene učinka u okviru revizije relevantnog zakonodavstva uključi i ocijeni pravne zahtjeve koji su potrebni za održivo vodično gospodarstvo u EU-u kako bi se ostvarile veće klimatske ambicije EU-a i povećala gospodarska privlačnost vodika iz obnovljivih izvora; potiče Komisiju da posebno razmotri reviziju Direktive o obnovljivoj energiji, Direktive o oporezivanju energije (18

| 17. | pozdravlja ambiciozne ciljeve Komisije u pogledu povećanja kapaciteta elektrolizatora i proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora; poziva Komisiju da izradi plan za uvođenje i unapređenje elektrolizatora i da stvori partnerstva na razini EU-a kako bi se osigurala njihova troškovna učinkovitost; odlučno poziva Komisiju i države članice da uklone postojeća administrativna opterećenja i potaknu širenje vrijednosnog lanca vodika iz obnovljivih izvora i uvođenje na tržište vodika iz obnovljivih izvora kako bi on postao tehnološki zreo i konkurentan pružanjem financijskih poticaja i namjenskih programa financiranja, uključujući inovativna rješenja kao što su poticajne premije za vodik iz obnovljivih izvora koji se unosi u hidrogensku mrežu, revizijom pravila o državnim potporama i provedbom sveobuhvatne revizije sustava određivanja cijena energije i oporezivanja u cilju internalizacije vanjskih troškova; naglašava da bi vodik iz obnovljivih izvora mogao postati konkurentan prije 2030., pod uvjetom da su uspostavljena potrebna ulaganja i odgovarajući regulatorni okvir te da je energija iz obnovljivih izvora konkurentna; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja ambiciozne ciljeve Komisije u pogledu povećanja kapaciteta elektrolizatora i proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora; poziva Komisiju da izradi plan za uvođenje i unapređenje elektrolizatora i da stvori partnerstva na razini EU-a kako bi se osigurala njihova troškovna učinkovitost; odlučno poziva Komisiju i države članice da uklone postojeća administrativna opterećenja i potaknu širenje vrijednosnog lanca vodika iz obnovljivih izvora i uvođenje na tržište vodika iz obnovljivih izvora kako bi on postao tehnološki zreo i konkurentan pružanjem financijskih poticaja i namjenskih programa financiranja, uključujući inovativna rješenja kao što su poticajne premije za vodik iz obnovljivih izvora koji se unosi u hidrogensku mrežu, revizijom pravila o državnim potporama i provedbom sveobuhvatne revizije sustava određivanja cijena energije i oporezivanja u cilju internalizacije vanjskih troškova; naglašava da bi vodik iz obnovljivih izvora mogao postati konkurentan prije 2030., pod uvjetom da su uspostavljena potrebna ulaganja i odgovarajući regulatorni okvir te da je energija iz obnovljivih izvora konkurentna;

| 18. | napominje da bi održivo vodično gospodarstvo trebalo omogućiti povećanje kapaciteta unutar integriranog energetskog tržišta EU-a; prepoznaje da će na tržištu postojati različiti oblici vodika, kao što su obnovljivi vodik i niskougljični vodik, te ističe potrebu za ulaganjima kako bi se proizvodnja iz obnovljivih izvora povećala dovoljno brzo da se postignu klimatski ciljevi EU-a i ciljevi zaštite okoliša za 2030. i 2050., uz istodobno priznavanje niskougljičnog vodika kao tehnologije premošćivanja u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju; poziva Komisiju da približno procijeni koliko će niskougljičnog vodika biti potrebno za potrebe dekarbonizacije sve dok vodik iz obnovljivih izvora ne bude mogao sam ispunjavati tu ulogu, u kojim slučajevima i koliko dugo; poziva Komisiju i države članice da smanje regulatorne i gospodarske prepreke kako bi se potaknulo brzo uvođenje vodika na tržište; nadalje napominje da je potrebno izbjeći neodrživo iskorištavanje resursa, stalne emisije metana, ovisnost o ugljiku i neiskoristivu imovinu; ističe da bi korištenje vodika trebalo doprinijeti postizanju klimatskih ciljeva EU-a te brzom razvoju i uvođenju vodika iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

18.

napominje da bi održivo vodično gospodarstvo trebalo omogućiti povećanje kapaciteta unutar integriranog energetskog tržišta EU-a; prepoznaje da će na tržištu postojati različiti oblici vodika, kao što su obnovljivi vodik i niskougljični vodik, te ističe potrebu za ulaganjima kako bi se proizvodnja iz obnovljivih izvora povećala dovoljno brzo da se postignu klimatski ciljevi EU-a i ciljevi zaštite okoliša za 2030. i 2050., uz istodobno priznavanje niskougljičnog vodika kao tehnologije premošćivanja u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju; poziva Komisiju da približno procijeni koliko će niskougljičnog vodika biti potrebno za potrebe dekarbonizacije sve dok vodik iz obnovljivih izvora ne bude mogao sam ispunjavati tu ulogu, u kojim slučajevima i koliko dugo; poziva Komisiju i države članice da smanje regulatorne i gospodarske prepreke kako bi se potaknulo brzo uvođenje vodika na tržište; nadalje napominje da je potrebno izbjeći neodrživo iskorištavanje resursa, stalne emisije metana, ovisnost o ugljiku i neiskoristivu imovinu; ističe da bi korištenje vodika trebalo doprinijeti postizanju klimatskih ciljeva EU-a te brzom razvoju i uvođenju vodika iz obnovljivih izvora;

| 19. | naglašava važnost što skorijeg postupnog ukidanja vodika proizvedenog iz fosilnih goriva, uz naglasak na najčišće tehnologije u pogledu održivosti i emisija stakleničkih plinova; potiče Komisiju i države članice da odmah počnu pomno planirati tu tranziciju kako bi se proizvodnja vodika iz fosilnih goriva počela smanjivati brzo, predvidljivo i nepovratno te kako bi se izbjeglo produljenje životnog vijeka proizvodnih postrojenja koja se temelje na fosilnim gorivima; napominje da se niz postrojenja za proizvodnju vodika iz fosilnih goriva nalazi na područjima pravedne tranzicije i ističe da bi učinkovite mjere potpore trebale biti usmjerene na dekarbonizaciju postojeće proizvodnje vodika iz fosilnih goriva; apelira na to da mjere usmjerene na razvoj europskog gospodarstva temeljenog na vodiku ne bi trebale uzrokovati zatvaranje tih mjesta za proizvodnju, nego njihovu modernizaciju i daljnji razvoj, što bi koristilo predmetnim regijama jer bi se zajamčio lokalno proizveden održiv nositelj energije i omogućilo smanjenje emisija stakleničkih plinova te bi se doprinijelo prekvalifikaciji i dodatnoj zapošljivosti lokalne radne snage; |
| --- | --- |

19.

naglašava važnost što skorijeg postupnog ukidanja vodika proizvedenog iz fosilnih goriva, uz naglasak na najčišće tehnologije u pogledu održivosti i emisija stakleničkih plinova; potiče Komisiju i države članice da odmah počnu pomno planirati tu tranziciju kako bi se proizvodnja vodika iz fosilnih goriva počela smanjivati brzo, predvidljivo i nepovratno te kako bi se izbjeglo produljenje životnog vijeka proizvodnih postrojenja koja se temelje na fosilnim gorivima; napominje da se niz postrojenja za proizvodnju vodika iz fosilnih goriva nalazi na područjima pravedne tranzicije i ističe da bi učinkovite mjere potpore trebale biti usmjerene na dekarbonizaciju postojeće proizvodnje vodika iz fosilnih goriva; apelira na to da mjere usmjerene na razvoj europskog gospodarstva temeljenog na vodiku ne bi trebale uzrokovati zatvaranje tih mjesta za proizvodnju, nego njihovu modernizaciju i daljnji razvoj, što bi koristilo predmetnim regijama jer bi se zajamčio lokalno proizveden održiv nositelj energije i omogućilo smanjenje emisija stakleničkih plinova te bi se doprinijelo prekvalifikaciji i dodatnoj zapošljivosti lokalne radne snage;

| 20. | naglašava ulogu koju ekološki sigurno hvatanje, skladištenje i upotreba ugljika mogu imati u postizanju ciljeva europskog zelenog plana; podržava integrirani kontekst politike za poticanje primjene ekološki sigurnih primjena hvatanja, skladištenja i upotrebe ugljika koje donose neto smanjenje emisija stakleničkih plinova kako bi teška industrija postala klimatski neutralna kada ne postoje mogućnosti izravnog smanjenja emisija; ponavlja, međutim, da bi se u okviru strategije EU-a za ostvarenje nulte neto stope emisija prednost trebala dati izravnom smanjenju emisija i mjerama za održavanje i poboljšanje prirodnih ponora i spremnika EU-a; u tom pogledu nadalje primjećuje potrebu za istraživanjem i razvojem tehnologija hvatanja, skladištenja i upotrebe ugljika; |
| --- | --- |

20.

naglašava ulogu koju ekološki sigurno hvatanje, skladištenje i upotreba ugljika mogu imati u postizanju ciljeva europskog zelenog plana; podržava integrirani kontekst politike za poticanje primjene ekološki sigurnih primjena hvatanja, skladištenja i upotrebe ugljika koje donose neto smanjenje emisija stakleničkih plinova kako bi teška industrija postala klimatski neutralna kada ne postoje mogućnosti izravnog smanjenja emisija; ponavlja, međutim, da bi se u okviru strategije EU-a za ostvarenje nulte neto stope emisija prednost trebala dati izravnom smanjenju emisija i mjerama za održavanje i poboljšanje prirodnih ponora i spremnika EU-a; u tom pogledu nadalje primjećuje potrebu za istraživanjem i razvojem tehnologija hvatanja, skladištenja i upotrebe ugljika;

| 21. | naglašava da su za vodično gospodarstvo potrebne znatne dodatne količine cjenovno pristupačne obnovljive energije i odgovarajuća infrastruktura za proizvodnju obnovljive energije i njezin prijenos do mjesta proizvodnje vodika i proizvedenog vodika do krajnjih korisnika; poziva Komisiju i države članice da započnu s uvođenjem dostatnih dodatnih kapaciteta za obnovljivu energiju za opskrbu postupka elektrifikacije i proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora, među ostalim pojednostavljenjem postupaka izdavanja dozvola, te da razviju prekogranična partnerstva na temelju mogućnosti koje različite regije imaju za proizvodnju obnovljive energije i vodika iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

21.

naglašava da su za vodično gospodarstvo potrebne znatne dodatne količine cjenovno pristupačne obnovljive energije i odgovarajuća infrastruktura za proizvodnju obnovljive energije i njezin prijenos do mjesta proizvodnje vodika i proizvedenog vodika do krajnjih korisnika; poziva Komisiju i države članice da započnu s uvođenjem dostatnih dodatnih kapaciteta za obnovljivu energiju za opskrbu postupka elektrifikacije i proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora, među ostalim pojednostavljenjem postupaka izdavanja dozvola, te da razviju prekogranična partnerstva na temelju mogućnosti koje različite regije imaju za proizvodnju obnovljive energije i vodika iz obnovljivih izvora;

| 22. | smatra da uvođenje odgovarajućih kapaciteta obnovljivih oblika energije razmjerno potrebama za vodikom iz obnovljivih izvora može doprinijeti izbjegavanju sukoba između kapaciteta potrebnih za elektrifikaciju, elektrolizatora ili za druge svrhe te potrebi za ostvarenje klimatskih ciljeva EU-a; u tom pogledu pozdravlja planove Komisije da se poveća cilj EU-a za obnovljivu energiju za 2030. te njezinu strategiju za energiju iz obnovljivih izvora na moru; |
| --- | --- |

22.

smatra da uvođenje odgovarajućih kapaciteta obnovljivih oblika energije razmjerno potrebama za vodikom iz obnovljivih izvora može doprinijeti izbjegavanju sukoba između kapaciteta potrebnih za elektrifikaciju, elektrolizatora ili za druge svrhe te potrebi za ostvarenje klimatskih ciljeva EU-a; u tom pogledu pozdravlja planove Komisije da se poveća cilj EU-a za obnovljivu energiju za 2030. te njezinu strategiju za energiju iz obnovljivih izvora na moru;

| 23. | poziva na reviziju Direktive o oporezivanju energije; poziva države članice da razmotre mogućnost smanjenja poreza i doprinosa za obnovljivu energiju diljem EU-a, prema potrebi, kako bi se uklonilo dvostruko naplaćivanje poreza i naknada na električnu energiju proizvedenu u postrojenjima za vodik, što je prepreka daljnjoj uporabi vodika, te da ojačaju financijske poticaje za proizvodnju obnovljive energije i istodobno nastave s radom na postupnom ukidanju subvencija za fosilna goriva, poreznih olakšica i oslobođenja od poreza; |
| --- | --- |

23.

poziva na reviziju Direktive o oporezivanju energije; poziva države članice da razmotre mogućnost smanjenja poreza i doprinosa za obnovljivu energiju diljem EU-a, prema potrebi, kako bi se uklonilo dvostruko naplaćivanje poreza i naknada na električnu energiju proizvedenu u postrojenjima za vodik, što je prepreka daljnjoj uporabi vodika, te da ojačaju financijske poticaje za proizvodnju obnovljive energije i istodobno nastave s radom na postupnom ukidanju subvencija za fosilna goriva, poreznih olakšica i oslobođenja od poreza;

| 24. | ističe da se vodik iz obnovljivih izvora može proizvoditi iz nekoliko obnovljivih izvora energije, kao što su vjetar, sunce i hidroenergija (uključujući crpne hidroelektrane); naglašava potencijal neiskorištenih industrijskih područja za osiguravanje prostora za proizvodnju obnovljive energije; u pogledu nedavno objavljene Strategije za energiju iz obnovljivih izvora na moru, poziva Komisiju da razmotri kako bi se na temelju obnovljivih izvora energije na moru mogli stvoriti uvjeti za opsežniji razvoj i primjenu vodika iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

24.

ističe da se vodik iz obnovljivih izvora može proizvoditi iz nekoliko obnovljivih izvora energije, kao što su vjetar, sunce i hidroenergija (uključujući crpne hidroelektrane); naglašava potencijal neiskorištenih industrijskih područja za osiguravanje prostora za proizvodnju obnovljive energije; u pogledu nedavno objavljene Strategije za energiju iz obnovljivih izvora na moru, poziva Komisiju da razmotri kako bi se na temelju obnovljivih izvora energije na moru mogli stvoriti uvjeti za opsežniji razvoj i primjenu vodika iz obnovljivih izvora;

| 25. | ističe potencijal za pretvaranje nekih postojećih industrijskih postrojenja u postrojenja za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora; ističe da je potrebno javno planirati takve prenamjene industrijskih postrojenja s radnicima i sindikatima, otvaranjem mogućnosti, uključujući za radnike, da na zakonit način zajednički ponovno otvore neiskorištena postrojenja, na primjer radi proizvodnje vodika; |
| --- | --- |

25.

ističe potencijal za pretvaranje nekih postojećih industrijskih postrojenja u postrojenja za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora; ističe da je potrebno javno planirati takve prenamjene industrijskih postrojenja s radnicima i sindikatima, otvaranjem mogućnosti, uključujući za radnike, da na zakonit način zajednički ponovno otvore neiskorištena postrojenja, na primjer radi proizvodnje vodika;

| 26. | napominje da bi se prijelaz na klimatski neutralan energetski sustav trebao pažljivo planirati, uzimajući u obzir današnje polazišne točke i infrastrukturu, koji se mogu razlikovati među državama članicama; naglašava da bi države članice trebale biti fleksibilne pri osmišljavanju mjera potpore, uključujući mjere državne potpore, za razvoj njihovih nacionalnih vodičnih gospodarstava; u tom pogledu traži od Komisije da pruži više informacija o planiranoj diferencijaciji i fleksibilnosti mjera potpore; |
| --- | --- |

26.

napominje da bi se prijelaz na klimatski neutralan energetski sustav trebao pažljivo planirati, uzimajući u obzir današnje polazišne točke i infrastrukturu, koji se mogu razlikovati među državama članicama; naglašava da bi države članice trebale biti fleksibilne pri osmišljavanju mjera potpore, uključujući mjere državne potpore, za razvoj njihovih nacionalnih vodičnih gospodarstava; u tom pogledu traži od Komisije da pruži više informacija o planiranoj diferencijaciji i fleksibilnosti mjera potpore;

| 27. | naglašava da je za proizvodnju vodika potrebna znatna količina prirodnih resursa kao što je voda te da bi to moglo uzrokovati probleme za regije siromašne vodom u EU-u; naglašava važnost povećanja resursne učinkovitosti, smanjenja učinka na regionalnu opskrbu vodom, jamčenja pažljivog upravljanja resursima i uporabom zemljišta za proizvodnju vodika te izbjegavanja bilo kakvog zagađenja vode, zraka ili tla, krčenja šuma ili gubitka biološke raznolikosti, kao posljedice proizvodnog lanca povezanog s vodikom; |
| --- | --- |

27.

naglašava da je za proizvodnju vodika potrebna znatna količina prirodnih resursa kao što je voda te da bi to moglo uzrokovati probleme za regije siromašne vodom u EU-u; naglašava važnost povećanja resursne učinkovitosti, smanjenja učinka na regionalnu opskrbu vodom, jamčenja pažljivog upravljanja resursima i uporabom zemljišta za proizvodnju vodika te izbjegavanja bilo kakvog zagađenja vode, zraka ili tla, krčenja šuma ili gubitka biološke raznolikosti, kao posljedice proizvodnog lanca povezanog s vodikom;

Sudjelovanje građana

Sudjelovanje građana

| 28. | naglašava da će angažman građana imati važnu ulogu u provedbi pravedne, uspješne, participativne i uključive energetske tranzicije; stoga naglašava da je važno da svi dionici dijele troškove i koristi u okviru integriranog sustava; |
| --- | --- |

28.

naglašava da će angažman građana imati važnu ulogu u provedbi pravedne, uspješne, participativne i uključive energetske tranzicije; stoga naglašava da je važno da svi dionici dijele troškove i koristi u okviru integriranog sustava;

| 29. | ističe da zajednice energije iz obnovljivih izvora mogu biti uključene u proizvodnju vodika; podsjeća na obvezu da im se pruži povoljan okvir u skladu s Direktivom (EU) 2019/944 (19) i traži da one uživaju iste prednosti kao i drugi dionici; |
| --- | --- |

29.

ističe da zajednice energije iz obnovljivih izvora mogu biti uključene u proizvodnju vodika; podsjeća na obvezu da im se pruži povoljan okvir u skladu s Direktivom (EU) 2019/944 (19

| 30. | naglašava da su za pravilno funkcioniranje tržišta vodika u EU-u potrebne osobe sa specijaliziranim vještinama, posebno u pogledu sigurnosti; ističe potrebu za snažnim sustavom javnog i besplatnog strukovnog osposobljavanja; poziva Komisiju na donošenje akcijskog plana kojim će se države članice voditi pri razvoju i održavanju namjenskih programa osposobljavanja za radnike, inženjere, tehničare, ali i za stanovništvo, te na izradu multidisciplinarnih nastavnih programa za ekonomiste, znanstvenike i učenike; naglašava da je u sektoru vodika potrebno dodatno promicati jednake mogućnosti i poziva na pokretanje europske inicijative usmjerene na zapošljavanje, osposobljavanje i razvoj za žene kako bi se utvrdile i uklonile prepreke te stvorile mreže i modeli; |
| --- | --- |

30.

naglašava da su za pravilno funkcioniranje tržišta vodika u EU-u potrebne osobe sa specijaliziranim vještinama, posebno u pogledu sigurnosti; ističe potrebu za snažnim sustavom javnog i besplatnog strukovnog osposobljavanja; poziva Komisiju na donošenje akcijskog plana kojim će se države članice voditi pri razvoju i održavanju namjenskih programa osposobljavanja za radnike, inženjere, tehničare, ali i za stanovništvo, te na izradu multidisciplinarnih nastavnih programa za ekonomiste, znanstvenike i učenike; naglašava da je u sektoru vodika potrebno dodatno promicati jednake mogućnosti i poziva na pokretanje europske inicijative usmjerene na zapošljavanje, osposobljavanje i razvoj za žene kako bi se utvrdile i uklonile prepreke te stvorile mreže i modeli;

| 31. | žali zbog toga što strategije osposobljavanja, usavršavanja i prekvalifikacije te pravedna tranzicija na radnu snagu spremnu za upotrebu vodika zasad nemaju nikakvu ulogu u strategiji EU-a za vodik; naglašava važnost očuvanja i iskorištavanja potencijala radnika s tehničkim vještinama koji su zaposleni u postojećim industrijama te podsjeća na pravo radnika na osposobljavanje i usavršavanje tijekom radnog vremena, uz zajamčene plaće; |
| --- | --- |

31.

žali zbog toga što strategije osposobljavanja, usavršavanja i prekvalifikacije te pravedna tranzicija na radnu snagu spremnu za upotrebu vodika zasad nemaju nikakvu ulogu u strategiji EU-a za vodik; naglašava važnost očuvanja i iskorištavanja potencijala radnika s tehničkim vještinama koji su zaposleni u postojećim industrijama te podsjeća na pravo radnika na osposobljavanje i usavršavanje tijekom radnog vremena, uz zajamčene plaće;

| 32. | poziva Komisiju da prikupi podatke o mogućim učincima, prilikama i izazovima u transformaciji industrije te prometnog i energetskog sektora u vezi s većom upotrebom vodika; poziva Komisiju i države članice da u tom pogledu zajedno s industrijom i sindikatima izrade strategije sektorske transformacije; predlaže sklapanje europskih partnerstava za vještine usmjerenih na vodik u okviru Pakta za vještine; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da prikupi podatke o mogućim učincima, prilikama i izazovima u transformaciji industrije te prometnog i energetskog sektora u vezi s većom upotrebom vodika; poziva Komisiju i države članice da u tom pogledu zajedno s industrijom i sindikatima izrade strategije sektorske transformacije; predlaže sklapanje europskih partnerstava za vještine usmjerenih na vodik u okviru Pakta za vještine;

Infrastruktura za vodik

Infrastruktura za vodik

| 33. | naglašava hitnu potrebu za razvojem infrastrukture za proizvodnju, skladištenje i transport vodika, poticanje odgovarajuće izgradnje kapaciteta te usporedan razvoj potražnje i ponude; također naglašava važnost razvoja mreža vodika s nediskriminirajućim pristupom; uviđa prednosti povezane sa sinergijom koje proizlaze iz kombiniranja proizvodnje vodika i infrastrukture za vodik te drugih dijelova fleksibilnih, višeenergetskih sustava kao što je oporaba otpadne topline iz elektrolize za centralizirano grijanje; pozdravlja prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe o TEN-E-u; cijeni uključivanje vodika kao posebne kategorije energetske infrastrukture i napominje da se ta postrojenja za vodik mogu ponovno izgraditi ili prenamijeniti iz postrojenja za prirodni plin, ili se te dvije mogućnosti mogu kombinirati; osim toga, prima na znanje novopredloženi sustav upravljanja za planiranje infrastrukture koja uključuje operatore vodika; |
| --- | --- |

33.

naglašava hitnu potrebu za razvojem infrastrukture za proizvodnju, skladištenje i transport vodika, poticanje odgovarajuće izgradnje kapaciteta te usporedan razvoj potražnje i ponude; također naglašava važnost razvoja mreža vodika s nediskriminirajućim pristupom; uviđa prednosti povezane sa sinergijom koje proizlaze iz kombiniranja proizvodnje vodika i infrastrukture za vodik te drugih dijelova fleksibilnih, višeenergetskih sustava kao što je oporaba otpadne topline iz elektrolize za centralizirano grijanje; pozdravlja prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe o TEN-E-u; cijeni uključivanje vodika kao posebne kategorije energetske infrastrukture i napominje da se ta postrojenja za vodik mogu ponovno izgraditi ili prenamijeniti iz postrojenja za prirodni plin, ili se te dvije mogućnosti mogu kombinirati; osim toga, prima na znanje novopredloženi sustav upravljanja za planiranje infrastrukture koja uključuje operatore vodika;

| 34. | napominje da bi, usporedno s usmjerenošću na industrijske klastere u prvoj fazi, te kako bi se zajamčilo uvođenje vodika u mnogim sektorima, već trebalo krenuti s planiranjem, regulacijom i razvojem infrastrukture za prijenos vodika na veće udaljenosti i njegovo skladištenje, kao i s dodjelom odgovarajuće financijske potpore; u tom pogledu pozdravlja buduće uključivanje infrastrukture za vodik u planove EU-a, kao što su desetogodišnji planovi razvoja mreže; |
| --- | --- |

34.

napominje da bi, usporedno s usmjerenošću na industrijske klastere u prvoj fazi, te kako bi se zajamčilo uvođenje vodika u mnogim sektorima, već trebalo krenuti s planiranjem, regulacijom i razvojem infrastrukture za prijenos vodika na veće udaljenosti i njegovo skladištenje, kao i s dodjelom odgovarajuće financijske potpore; u tom pogledu pozdravlja buduće uključivanje infrastrukture za vodik u planove EU-a, kao što su desetogodišnji planovi razvoja mreže;

| 35. | ističe važnost buduće transparentne, uključive i znanstveno utemeljene infrastrukture i integriranog planiranja mreže pod vodstvom javnih tijela kao što je Agencija Europske unije za suradnju energetskih regulatora (ACER) i uz sudjelovanje dionika i znanstvenih tijela; u tom pogledu predlaže da se provedu izračuni troškova i koristi za lokaciju infrastrukture za proizvodnju, prijevoz i skladištenje vodika iz obnovljivih izvora te da se ispita potreba za izgradnjom novih kako bi se izbjegla neupotrebljiva imovina, ostvario pozitivan učinak na sredstva za život i ekosustave te smanjili troškovi za potrošače, pri čemu treba voditi računa o njihovim posebnim potrebama; ističe financijske koristi od postavljanja postrojenja za proizvodnju vodika u blizinu postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ili na istu lokaciju kao i postrojenja za potražnju, posebno za male potrošače i industrijske klastere, te povezivanja različitih sektora potražnje; također naglašava važnost prekogranične suradnje između regija i država članica kako bi se poduprli projekti kojima bi se povećala sigurnost opskrbe izgradnjom okosnice vodika u EU-u, čime bi se trebala osigurati međusobna povezanost i interoperabilnost među državama članicama; |
| --- | --- |

35.

ističe važnost buduće transparentne, uključive i znanstveno utemeljene infrastrukture i integriranog planiranja mreže pod vodstvom javnih tijela kao što je Agencija Europske unije za suradnju energetskih regulatora (ACER) i uz sudjelovanje dionika i znanstvenih tijela; u tom pogledu predlaže da se provedu izračuni troškova i koristi za lokaciju infrastrukture za proizvodnju, prijevoz i skladištenje vodika iz obnovljivih izvora te da se ispita potreba za izgradnjom novih kako bi se izbjegla neupotrebljiva imovina, ostvario pozitivan učinak na sredstva za život i ekosustave te smanjili troškovi za potrošače, pri čemu treba voditi računa o njihovim posebnim potrebama; ističe financijske koristi od postavljanja postrojenja za proizvodnju vodika u blizinu postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ili na istu lokaciju kao i postrojenja za potražnju, posebno za male potrošače i industrijske klastere, te povezivanja različitih sektora potražnje; također naglašava važnost prekogranične suradnje između regija i država članica kako bi se poduprli projekti kojima bi se povećala sigurnost opskrbe izgradnjom okosnice vodika u EU-u, čime bi se trebala osigurati međusobna povezanost i interoperabilnost među državama članicama;

| 36. | potiče Komisiju i države članice da provedu znanstveno utemeljenu procjenu mogućnosti prenamjene postojećih plinovoda za transport čistog vodika i podzemno skladištenje vodika, pri čemu treba voditi računa o različitim čimbenicima, kao što su analiza troškova i koristi i iz tehničko-gospodarske i iz regulatorne perspektive, opća integracija sustava i dugoročna troškovna učinkovitost; napominje da bi se prenamjenom odgovarajuće smještene plinske infrastrukture koja već postoji ili je u fazi razvoja mogla maksimalno povećati troškovna učinkovitost, smanjiti korištenje zemljišta i resursa i troškovi ulaganja te smanjiti socijalni učinak; ističe da prenamjena plinske infrastrukture može biti relevantna za uporabu vodika u prioritetnim sektorima industrija s visokim emisijama, uključujući veze između industrijskih lokacija i multimodalnih prometnih centara, pri čemu treba imati na umu potrebu da se vodik prevozi najučinkovitijim sredstvima; potiče Komisiju i države članice da zajamče da svaka potencijalna buduća plinska infrastruktura bude kompatibilna sa čistim vodikom; poziva Komisiju da procijeni gdje se trenutačno upotrebljava miješanje vodika i da znanstveno procijeni svoju potražnju za zadovoljavanjem dokazanih potreba za industrijskim vodikom, kao i njegove prednosti i nedostatke, u cilju utvrđivanja infrastrukturnih potreba, izbjegavajući pritom neupotrebljivu imovinu; |
| --- | --- |

36.

potiče Komisiju i države članice da provedu znanstveno utemeljenu procjenu mogućnosti prenamjene postojećih plinovoda za transport čistog vodika i podzemno skladištenje vodika, pri čemu treba voditi računa o različitim čimbenicima, kao što su analiza troškova i koristi i iz tehničko-gospodarske i iz regulatorne perspektive, opća integracija sustava i dugoročna troškovna učinkovitost; napominje da bi se prenamjenom odgovarajuće smještene plinske infrastrukture koja već postoji ili je u fazi razvoja mogla maksimalno povećati troškovna učinkovitost, smanjiti korištenje zemljišta i resursa i troškovi ulaganja te smanjiti socijalni učinak; ističe da prenamjena plinske infrastrukture može biti relevantna za uporabu vodika u prioritetnim sektorima industrija s visokim emisijama, uključujući veze između industrijskih lokacija i multimodalnih prometnih centara, pri čemu treba imati na umu potrebu da se vodik prevozi najučinkovitijim sredstvima; potiče Komisiju i države članice da zajamče da svaka potencijalna buduća plinska infrastruktura bude kompatibilna sa čistim vodikom; poziva Komisiju da procijeni gdje se trenutačno upotrebljava miješanje vodika i da znanstveno procijeni svoju potražnju za zadovoljavanjem dokazanih potreba za industrijskim vodikom, kao i njegove prednosti i nedostatke, u cilju utvrđivanja infrastrukturnih potreba, izbjegavajući pritom neupotrebljivu imovinu;

| 37. | naglašava potrebu za reguliranjem infrastrukture za vodik, posebno u pogledu njezina rada i priključenja na energetsku mrežu, te potrebu za održavanjem razdvajanja kao vodećeg načela za oblikovanje tržišta vodika, pri čemu treba voditi računa o tome da tržište vodika tek treba razviti; naglašava da razdvajanje ima ključnu ulogu u jamčenju da se inovativni novi proizvodi na tržište stavljaju na troškovno najučinkovitiji način; uvjeren je da bi odstupanje od tog regulatornog načela srednjoročno dovelo do nepotrebno visokog troška za krajnje potrošače; poziva Komisiju i države članice da uspostave jasne smjernice o vlasništvu nad novim i prenamijenjenim cjevovodima kako bi se omogućila sigurnost planiranja; |
| --- | --- |

37.

naglašava potrebu za reguliranjem infrastrukture za vodik, posebno u pogledu njezina rada i priključenja na energetsku mrežu, te potrebu za održavanjem razdvajanja kao vodećeg načela za oblikovanje tržišta vodika, pri čemu

| 38. | naglašava strateški ključnu ulogu multimodalnih morskih i riječnih luka kao inovacijskih centara i središta za uvoz, proizvodnju, skladištenje i upotrebu vodika te opskrbu njime; naglašava potrebu za prostorom i ulaganjem u lučku infrastrukturu radi promicanja upotrebe novih tehnologija s nultim i niskim emisijama na nacionalnim obalama i u lukama i radi stvaranja industrijskog vrijednosnog lanca za vodik duž multimodalnih prometnih koridora; |
| --- | --- |

38.

naglašava strateški ključnu ulogu multimodalnih morskih i riječnih luka kao inovacijskih centara i središta za uvoz, proizvodnju, skladištenje i upotrebu vodika te opskrbu njime; naglašava potrebu za prostorom i ulaganjem u lučku infrastrukturu radi promicanja upotrebe novih tehnologija s nultim i niskim emisijama na nacionalnim obalama i u lukama i radi stvaranja industrijskog vrijednosnog lanca za vodik duž multimodalnih prometnih koridora;

Potražnja za vodikom

Potražnja za vodikom

| 39. | smatra da bi se potražnja za vodikom trebala usmjeriti na sektore u kojima je upotreba vodika skoro konkurentna ili na sektore koji se trenutačno ne mogu dekarbonizirati korištenjem drugih tehnoloških rješenja; slaže se s Komisijom da su glavna vodeća tržišta u pogledu potražnje za vodikom industrija, zračni i pomorski prijevoz te prijevoz teških tereta; smatra da bi za te sektore na razini EU-a trebalo uspostaviti planove za razvoj potražnje, ulaganja i istraživačkih potreba, na temelju neovisnih znanstvenih studija i u suradnji sa socijalnim partnerima, pri čemu treba uzeti u obzir pojedinačne okolnosti država članica i regionalne razlike u pogledu upotrebe vodika, tehnološke spremnosti i infrastrukture; |
| --- | --- |

39.

smatra da bi se potražnja za vodikom trebala usmjeriti na sektore u kojima je upotreba vodika skoro konkurentna ili na sektore koji se trenutačno ne mogu dekarbonizirati korištenjem drugih tehnoloških rješenja; slaže se s Komisijom da su glavna vodeća tržišta u pogledu potražnje za vodikom industrija, zračni i pomorski prijevoz te prijevoz teških tereta; smatra da bi za te sektore na razini EU-a trebalo uspostaviti planove za razvoj potražnje, ulaganja i istraživačkih potreba, na temelju neovisnih znanstvenih studija i u suradnji sa socijalnim partnerima, pri čemu treba uzeti u obzir pojedinačne okolnosti država članica i regionalne razlike u pogledu upotrebe vodika, tehnološke spremnosti i infrastrukture;

| 40. | pozdravlja činjenicu da Komisija razmatra razne mogućnosti poticaja na strani potražnje; slaže se s Komisijom da bi se politike usmjerene na potražnju i jasni poticaji za primjenu i upotrebu vodika u sektorima krajnjih potrošača kako bi se potaknula potražnja za vodikom – kao što su kvote za upotrebu vodika iz obnovljivih izvora u ograničenom broju određenih sektora, jamstva Europske investicijske banke za smanjenje početnog rizika od zajedničkih ulaganja sve dok ne budu troškovno konkurentna, te financijski instrumenti, uključujući ugovore za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik (CCFD) za projekte u kojima se upotrebljavaju obnovljivi izvori energije ili vodik s niskim emisijama ugljika – mogli razmotriti tijekom prijelaznog razdoblja kako bi se poticala dekarbonizacija putem vodika tamo gdje je to od ključne važnosti za očuvanje konkurentnosti krajnjih potrošača; napominje da je potrebno osigurati da naknada ostane razmjerna i izbjeći udvostručavanje subvencija za proizvodnju i upotrebu, stvaranje umjetnih potreba i neopravdano narušavanje tržišta; poziva na brz razvoj pilot-programa za ugovore za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik, osobito za čisti čelik; ističe da javna nabava održivih rješenja, kao što je zeleni čelik za građevinarstvo ili obnovu, također može doprinijeti konkretnoj i predvidljivoj potražnji; naglašava da bi politike na strani potražnje trebale biti u skladu s ostalim mjerama politike te da bi ih se trebalo podvrgnuti temeljitoj procjeni učinka kako bi se izbjegli negativni učinci na energetski intenzivne industrije koje se suočavaju s međunarodnom konkurencijom; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja činjenicu da Komisija razmatra razne mogućnosti poticaja na strani potražnje; slaže se s Komisijom da bi se politike usmjerene na potražnju i jasni poticaji za primjenu i upotrebu vodika u sektorima krajnjih potrošača kako bi se potaknula potražnja za vodikom – kao što su kvote za upotrebu vodika iz obnovljivih izvora u ograničenom broju određenih sektora, jamstva Europske investicijske banke za smanjenje početnog rizika od zajedničkih ulaganja sve dok ne budu troškovno konkurentna, te financijski instrumenti, uključujući ugovore za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik (CCFD) za projekte u kojima se upotrebljavaju obnovljivi izvori energije ili vodik s niskim emisijama ugljika – mogli razmotriti tijekom prijelaznog razdoblja kako bi se poticala dekarbonizacija putem vodika tamo gdje je to od ključne važnosti za očuvanje konkurentnosti krajnjih potrošača; napominje da je potrebno osigurati da naknada ostane razmjerna i izbjeći udvostručavanje subvencija za proizvodnju i upotrebu, stvaranje umjetnih potreba i neopravdano narušavanje tržišta; poziva na brz razvoj pilot-programa za ugovore za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik, osobito za čisti čelik; ističe da javna nabava održivih rješenja, kao što je zeleni čelik za građevinarstvo ili obnovu, također može doprinijeti konkretnoj i predvidljivoj potražnji; naglašava da bi politike na strani potražnje trebale biti u skladu s ostalim mjerama politike te da bi ih se trebalo podvrgnuti temeljitoj procjeni učinka kako bi se izbjegli negativni učinci na energetski intenzivne industrije koje se suočavaju s međunarodnom konkurencijom;

| 41. | napominje da u nekim postojećim regulatornim okvirima postoje prepreke upotrebi vodika; potiče Komisiju i države članice da prilagode te regulatorne okvire kako bi potaknule potražnju za vodikom i uklonile nepoticajne mjere kao što su pravne nesigurnosti; |
| --- | --- |

41.

napominje da u nekim postojećim regulatornim okvirima postoje prepreke upotrebi vodika; potiče Komisiju i države članice da prilagode te regulatorne okvire kako bi potaknule potražnju za vodikom i uklonile nepoticajne mjere kao što su pravne nesigurnosti;

| 42. | poziva Komisiju da u okviru ažuriranja i provedbe nove industrijske strategije za Europu promiče vodeća tržišta za tehnologije i sustave za vodik iz obnovljivih izvora i njihovu upotrebu u svrhu klimatski neutralne proizvodnje, osobito u industriji čelika i cementa te kemijskoj industriji; traži od Komisije da ocijeni mogućnost priznavanja čelika proizvedenog s pomoću vodika iz obnovljivih izvora kao pozitivnog doprinosa ispunjavanju ciljeva smanjenja emisija CO2 za cijeli vozni park; nadalje poziva Komisiju da uskoro donese strategiju EU-a za čisti čelik, u kojoj bi odgovarajući naglasak trebao biti stavljen na upotrebu vodika iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju da u okviru ažuriranja i provedbe nove industrijske strategije za Europu promiče vodeća tržišta za tehnologije i sustave za vodik iz obnovljivih izvora i njihovu upotrebu u svrhu klimatski neutralne proizvodnje, osobito u industriji čelika i cementa te kemijskoj industriji; traži od Komisije da ocijeni mogućnost priznavanja čelika proizvedenog s pomoću vodika iz obnovljivih izvora kao pozitivnog doprinosa ispunjavanju ciljeva smanjenja emisija CO2

| 43. | podsjeća da je prometni sektor odgovoran za četvrtinu emisija CO2 u EU-u te da je to jedini sektor u kojem emisije nisu smanjene u odnosu na referentnu vrijednost iz 1990.; ističe potencijal vodika kao jednog od instrumenata koji se koriste za smanjenje emisija CO2 u vrstama prijevoza, posebno kada je potpunu elektrifikaciju teže postići ili kada to još nije moguće; naglašava da je uvođenje infrastrukture za opskrbu gorivom nužno za poticanje upotrebe vodika u prometnom sektoru; u tom pogledu ističe važnost revizije Uredbe o transeuropskoj prometnoj mreži (TEN-T) (20) i Direktive o infrastrukturi za alternativna goriva kako bi se osigurala pristupačnost javno dostupnih stanica za opskrbu vodikom diljem EU-a uključivanjem konkretnih ciljeva za integraciju infrastrukture za vodik u prometne sustave; pozdravlja namjeru Komisije da razvije infrastrukturu za opskrbu vodikom u okviru Strategije održive i pametne mobilnosti te da revidira Direktivu o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva; nadalje ističe potrebu za stvaranjem sinergija između TEN-T-a, TEN-E-a i strategija za alternativna goriva, što bi dovelo do postupnog uvođenja stanica za punjenje vodikom uz osnovne tehničke zahtjeve i usklađene norme na temelju procjene rizika; |
| --- | --- |

43.

podsjeća da je prometni sektor odgovoran za četvrtinu emisija CO2

2

20

| 44. | naglašava da je vodik dobar kandidat za zamjenu fosilnih goriva i smanjenje emisija stakleničkih plinova za određene vrste prometa; naglašava da je upotreba vodika u njegovu čistom obliku ili kao sintetičkog goriva ili biokerozina ključan čimbenik u zamjeni fosilnog kerozina u zrakoplovstvu; naglašava osim toga da se vodik u ograničenoj mjeri već upotrebljava u prometnom sektoru, posebno u cestovnom prijevozu, javnom prijevozu i određenim segmentima željezničkog sektora, osobito tamo gdje elektrifikacija pruge nije ekonomski isplativa; naglašava da je potrebno snažnije zakonodavstvo kako bi se potaknula upotreba goriva s nultim emisijama, kao i drugih čistih tehnologija, uključujući obnovljivi vodik, te kako bi se, kad budu u potpunosti dostupni, mogli početi upotrebljavati u teškim vozilima te u zračnom i pomorskom prometu; |
| --- | --- |

44.

naglašava da je vodik dobar kandidat za zamjenu fosilnih goriva i smanjenje emisija stakleničkih plinova za određene vrste prometa; naglašava da je upotreba vodika u njegovu čistom obliku ili kao sintetičkog goriva ili biokerozina ključan čimbenik u zamjeni fosilnog kerozina u zrakoplovstvu; naglašava osim toga da se vodik u ograničenoj mjeri već upotrebljava u prometnom sektoru, posebno u cestovnom prijevozu, javnom prijevozu i određenim segmentima željezničkog sektora, osobito tamo gdje elektrifikacija pruge nije ekonomski isplativa; naglašava da je potrebno snažnije zakonodavstvo kako bi se potaknula upotreba goriva s nultim emisijama, kao i drugih čistih tehnologija, uključujući obnovljivi vodik, te kako bi se, kad budu u potpunosti dostupni, mogli početi upotrebljavati u teškim vozilima te u zračnom i pomorskom prometu;

| 45. | poziva Komisiju da poveća istraživanja i ulaganja u okviru strategije za održivu i pametnu mobilnost te da procijeni treba li revidirati Direktivu o energiji iz obnovljivih izvora kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sva rješenja u području obnovljive energije u prometu; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da poveća istraživanja i ulaganja u okviru strategije za održivu i pametnu mobilnost te da procijeni treba li revidirati Direktivu o energiji iz obnovljivih izvora kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sva rješenja u području obnovljive energije u prometu;

Istraživanje, razvoj, inovacije i financiranje

Istraživanje, razvoj, inovacije i financiranje

| 46. | naglašava važnost istraživanja, razvoja i inovacija duž cijelog vrijednosnog lanca i provedbe demonstracijskih projekata na industrijskoj razini, uključujući pilot-projekte, te važnost njihova uvođenja na tržište kako bi vodik iz obnovljivih izvora postao konkurentan i pristupačan te kako bi se dovršila integracija energetskog sustava i istovremeno zajamčila zemljopisna ravnoteža s posebnim naglaskom na regijama s visokim emisijama ugljika; poziva Komisiju da potiče istraživanje i inovacije povezane s provedbom velikih projekata snažnog učinka kako bi se osigurao prijenos tehnologije duž cijelog vrijednosnog lanca vodika; u tom pogledu pozdravlja pokretanje laboratorija za mobilnost u europskim gradovima kako bi se promicao održiv javni prijevoz temeljen na upotrebi alternativnih goriva i poticalo uključivanje vodika kao jednog od goriva za provođenje tih eksperimenata; |
| --- | --- |

46.

naglašava važnost istraživanja, razvoja i inovacija duž cijelog vrijednosnog lanca i provedbe demonstracijskih projekata na industrijskoj razini, uključujući pilot-projekte, te važnost njihova uvođenja na tržište kako bi vodik iz obnovljivih izvora postao konkurentan i pristupačan te kako bi se dovršila integracija energetskog sustava i istovremeno zajamčila zemljopisna ravnoteža s posebnim naglaskom na regijama s visokim emisijama ugljika; poziva Komisiju da potiče istraživanje i inovacije povezane s provedbom velikih projekata snažnog učinka kako bi se osigurao prijenos tehnologije duž cijelog vrijednosnog lanca vodika; u tom pogledu pozdravlja pokretanje laboratorija za mobilnost u europskim gradovima kako bi se promicao održiv javni prijevoz temeljen na upotrebi alternativnih goriva i poticalo uključivanje vodika kao jednog od goriva za provođenje tih eksperimenata;

| 47. | ističe da je potrebno uložiti znatne količine novca u razvoj i povećanje proizvodnog kapaciteta vodika iz obnovljivih izvora, učiniti ga konkurentnim i poticati rješenja za vodik koja su često još uvijek u ranim fazama razvoja, što bi zahtijevalo i smanjenje rizika ulaganja u vodik iz obnovljivih izvora, primjerice putem Ugovora za kompenzaciju razlike; naglašava da programi i financijski instrumenti EU-a kao što su Instrument za oporavak i otpornost, Obzor Europa, Instrument za povezivanje Europe, InvestEU, uključujući novu stratešku investicijsku komponentu EU-a, Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Fond za pravednu tranziciju i Inovacijski fond za sustav EU-a za trgovanje emisijama, imaju ključnu ulogu u poticanju kohezivnog razvoja gospodarstva temeljenog na vodiku diljem EU-a; u tom pogledu ističe važnu ulogu lokalnih i regionalnih javno-privatnih partnerstava u poticanju razvoja i upotrebe vodika; |
| --- | --- |

47.

ističe da je potrebno uložiti znatne količine novca u razvoj i povećanje proizvodnog kapaciteta vodika iz obnovljivih izvora, učiniti ga konkurentnim i poticati rješenja za vodik koja su često još uvijek u ranim fazama razvoja, što bi zahtijevalo i smanjenje rizika ulaganja u vodik iz obnovljivih izvora, primjerice putem Ugovora za kompenzaciju razlike; naglašava da programi i financijski instrumenti EU-a kao što su Instrument za oporavak i otpornost, Obzor Europa, Instrument za povezivanje Europe, InvestEU, uključujući novu stratešku investicijsku komponentu EU-a, Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Fond za pravednu tranziciju i Inovacijski fond za sustav EU-a za trgovanje emisijama, imaju ključnu ulogu u poticanju kohezivnog razvoja gospodarstva temeljenog na vodiku diljem EU-a; u tom pogledu ističe važnu ulogu lokalnih i regionalnih javno-privatnih partnerstava u poticanju razvoja i upotrebe vodika;

| 48. | ističe da je potrebno zajamčiti postojanje sinergija među svim dostupnim investicijskim fondovima, programima i financijskim instrumentima kako bi se osigurala suradnja između javnih i privatnih dionika radi ulaganja u širok raspon projekata; sa zabrinutošću primjećuje smanjenje ulaganja u istraživanje i inovacije u području tehnologija čiste energije, što je vidljivo iz izvješća o stanju energetske unije za 2020.; |
| --- | --- |

48.

ističe da je potrebno zajamčiti postojanje sinergija među svim dostupnim investicijskim fondovima, programima i financijskim instrumentima kako bi se osigurala suradnja između javnih i privatnih dionika radi ulaganja u širok raspon projekata; sa zabrinutošću primjećuje smanjenje ulaganja u istraživanje i inovacije u području tehnologija čiste energije, što je vidljivo iz izvješća o stanju energetske unije za 2020.;

| 49. | poziva Komisiju da izradi koordiniranu strategiju ulaganja u obnovljivu energiju i vodik koja će biti usklađena s nacionalnim strategijama za istraživanje i inovacije te u kojoj će se voditi računa o različitim polaznim točkama država članica; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da izradi koordiniranu strategiju ulaganja u obnovljivu energiju i vodik koja će biti usklađena s nacionalnim strategijama za istraživanje i inovacije te u kojoj će se voditi računa o različitim polaznim točkama država članica;

| 50. | traži od Komisije da stavi naglasak na važnu ulogu MSP-ova u toj strategiji; ističe da je potrebno uključiti regulatorna jamstva i osigurati pristup financiranju i inovacijskoj imovini, kao što su inkubatori i zajednički istraživački projekti, kako bi start-up poduzeća te mala i srednja poduzeća mogla utvrditi svoj položaj u industriji vodika; poziva Komisiju da takvim poduzećima osigura ravnopravan pristup tržištu i olakša ulazak na njega te da promiče njihovo sudjelovanje, među ostalim proaktivno ih pozivajući da sudjeluju u okruglim stolovima i uključujući ih u postupke javnog savjetovanja; poziva Komisiju da procijeni potrebe MSP-ova i troškove dekarbonizacije njihovih proizvodnih procesa i opskrbe energijom putem vodika te da prati njihov napredak primjenom odgovarajućeg skupa ključnih pokazatelja uspješnosti kako bi se doprinijelo donošenju politika utemeljenih na dokazima; |
| --- | --- |

50.

traži od Komisije da stavi naglasak na važnu ulogu MSP-ova u toj strategiji; ističe da je potrebno uključiti regulatorna jamstva i osigurati pristup financiranju i inovacijskoj imovini, kao što su inkubatori i zajednički istraživački projekti, kako bi start-up poduzeća te mala i srednja poduzeća mogla utvrditi svoj položaj u industriji vodika; poziva Komisiju da takvim poduzećima osigura ravnopravan pristup tržištu i olakša ulazak na njega te da promiče njihovo sudjelovanje, među ostalim proaktivno ih pozivajući da sudjeluju u okruglim stolovima i uključujući ih u postupke javnog savjetovanja; poziva Komisiju da procijeni potrebe MSP-ova i troškove dekarbonizacije njihovih proizvodnih procesa i opskrbe energijom putem vodika te da prati njihov napredak primjenom odgovarajućeg skupa ključnih pokazatelja uspješnosti kako bi se doprinijelo donošenju politika utemeljenih na dokazima;

| 51. | naglašava da je EU predvodnik u proizvodnji elektrolizatora i da treba zadržati i unaprijediti tu konkurentnu prednost; smatra da bi se napori EU-a u području istraživanja i razvoja trebali usredotočiti na širok raspon potencijalnih novih obnovljivih izvora vodika i tehnologija, kao što su vodik iz fotosinteze, algi ili elektrolizatora s morskom vodom, kako bi se povećala razina tehnološke spremnosti; |
| --- | --- |

51.

naglašava da je EU predvodnik u proizvodnji elektrolizatora i da treba zadržati i unaprijediti tu konkurentnu prednost; smatra da bi se napori EU-a u području istraživanja i razvoja trebali usredotočiti na širok raspon potencijalnih novih obnovljivih izvora vodika i tehnologija, kao što su vodik iz fotosinteze, algi ili elektrolizatora s morskom vodom, kako bi se povećala razina tehnološke spremnosti;

| 52. | pozdravlja Europski savez za čisti vodik („Savez”), ostale inicijative i udruženja za vodik iz obnovljivih izvora, Europski forum za vodik i važne projekte od zajedničkog europskog interesa kao važno sredstvo za povećanje ulaganja u vodik iz obnovljivih izvora; potiče države članice, Komisiju i gospodarske subjekte da brzo oslobode potencijal važnih projekata od zajedničkog europskog interesa kako bi se poduprli projekti važni za gospodarstvo EU-a koje se temelji na vodiku; poziva na pragmatičan pristup kako bi se olakšalo odobravanje tih projekata; također pozdravlja plan Komisije da revidira smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju kako bi se olakšala proizvodnja vodika i njegovo brzo uvođenje na tržište; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja Europski savez za čisti vodik („Savez”), ostale inicijative i udruženja za vodik iz obnovljivih izvora, Europski forum za vodik i važne projekte od zajedničkog europskog interesa kao važno sredstvo za povećanje ulaganja u vodik iz obnovljivih izvora; potiče države članice, Komisiju i gospodarske subjekte da brzo oslobode potencijal važnih projekata od zajedničkog europskog interesa kako bi se poduprli projekti važni za gospodarstvo EU-a koje se temelji na vodiku; poziva na pragmatičan pristup kako bi se olakšalo odobravanje tih projekata; također pozdravlja plan Komisije da revidira smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju kako bi se olakšala proizvodnja vodika i njegovo brzo uvođenje na tržište;

| 53. | potiče Savez da u suradnji sa Zajedničkim poduzećem za gorivne članke i vodik osmisli plan ulaganja i portfelj projekata kojima se može zajamčiti što ranija provedba ciljeva povezanih s vodikom; naglašava da bi se Savez trebao usmjeriti na razvoj vodika iz obnovljivih izvora i jasno se obvezati na postizanje klimatskih ciljeva EU-a za 2030. i 2050.; naglašava da bi Savez također trebao osigurati uravnoteženu zastupljenost svih relevantnih dionika EU-a, uključujući proizvođače obnovljive energije, znanstvenike, neovisne stručnjake, skupine za strateško promišljanje, nevladine organizacije za zaštitu okoliša i socijalne partnere; naglašava da bi postupak donošenja odluka Saveza trebalo poboljšati u pogledu transparentnosti i uključivosti te da bi taj proces trebala voditi Komisija, uz potporu neovisnog tijela znanstvenih stručnjaka, a njegov bi cilj trebao biti utvrđivanje načina tranzicije i pružanje smjernica za potrebe vodika; konstatira postojeća kašnjenja u provedbi aktivnosti Saveza i poziva Komisiju da ubrza taj postupak; |
| --- | --- |

53.

potiče Savez da u suradnji sa Zajedničkim poduzećem za gorivne članke i vodik osmisli plan ulaganja i portfelj projekata kojima se može zajamčiti što ranija provedba ciljeva povezanih s vodikom; naglašava da bi se Savez trebao usmjeriti na razvoj vodika iz obnovljivih izvora i jasno se obvezati na postizanje klimatskih ciljeva EU-a za 2030. i 2050.; naglašava da bi Savez također trebao osigurati uravnoteženu zastupljenost svih relevantnih dionika EU-a, uključujući proizvođače obnovljive energije, znanstvenike, neovisne stručnjake, skupine za strateško promišljanje, nevladine organizacije za zaštitu okoliša i socijalne partnere; naglašava da bi postupak donošenja odluka Saveza trebalo poboljšati u pogledu transparentnosti i uključivosti te da bi taj proces trebala voditi Komisija, uz potporu neovisnog tijela znanstvenih stručnjaka, a njegov bi cilj trebao biti utvrđivanje načina tranzicije i pružanje smjernica za potrebe vodika; konstatira postojeća kašnjenja u provedbi aktivnosti Saveza i poziva Komisiju da ubrza taj postupak;

| 54. | pozdravlja obnavljanje Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik u okviru programa Obzor Europa; naglašava važnost njegova rada i traži od Komisije da ga koristi kao centar stručnosti u području vodika te da mu osigura dostatna financijska sredstva kako bi mogao ispuniti svoju ulogu u ostvarivanju ciljeva europskog zelenog plana; ističe da bi trebao promicati aktivnosti istraživanja i razvoja duž vrijednosnog lanca kako bi se osigurala troškovno učinkovita upotreba financiranja za vodik i bolja koordinacija; naglašava da bi trebalo stvoriti sinergije sa zajedničkim poduzećima u sektoru prometa kako bi se promicala adekvatna integracija između tehnologija u području vodika i prometnih infrastruktura i usluga; poziva Komisiju da iskoristi iskustvo stečeno u okviru Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik te da potakne daljnja istraživanja tehnologija za proizvodnju gorivnih članaka i vodika; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja obnavljanje Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik u okviru programa Obzor Europa; naglašava važnost njegova rada i traži od Komisije da ga koristi kao centar stručnosti u području vodika te da mu osigura dostatna financijska sredstva kako bi mogao ispuniti svoju ulogu u ostvarivanju ciljeva europskog zelenog plana; ističe da bi trebao promicati aktivnosti istraživanja i razvoja duž vrijednosnog lanca kako bi se osigurala troškovno učinkovita upotreba financiranja za vodik i bolja koordinacija; naglašava da bi trebalo stvoriti sinergije sa zajedničkim poduzećima u sektoru prometa kako bi se promicala adekvatna integracija između tehnologija u području vodika i prometnih infrastruktura i usluga; poziva Komisiju da iskoristi iskustvo stečeno u okviru Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik te da potakne daljnja istraživanja tehnologija za proizvodnju gorivnih članaka i vodika;

| 55. | zahtijeva od Komisije da ocijeni moguće uvrštavanje primjene vodika među opće ciljeve Partnerstva za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) u skladu s prioritetima programa Obzor Europa radi jačanja kapaciteta za istraživanje i inovacije te razvoja znanja i zajedničkih inovativnih rješenja u cijeloj mediteranskoj regiji; |
| --- | --- |

55.

zahtijeva od Komisije da ocijeni moguće uvrštavanje primjene vodika među opće ciljeve Partnerstva za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) u skladu s prioritetima programa Obzor Europa radi jačanja kapaciteta za istraživanje i inovacije te razvoja znanja i zajedničkih inovativnih rješenja u cijeloj mediteranskoj regiji;

Međunarodna suradnja u području vodika

Međunarodna suradnja u području vodika

| 56. | naglašava da je vodeća uloga EU-a u proizvodnji tehnologija temeljenih na vodiku prilika za promicanje vodećeg položaja EU-a u industriji i njegove inovativnosti na globalnoj razini, uz istodobno jačanje uloge EU-a kao globalnoga klimatskog predvodnika; naglašava da bi prednost trebalo dati izgradnji opskrbnog lanca vodika u EU-u kako bi se ostvarile prednosti prvog ulaska, konkurentnost u industriji i sigurnost opskrbe energijom; u tom pogledu ističe cilj povećanja domaće proizvodnje vodika, istodobno priznajući da države članice također mogu, u skladu sa svojim potrebama, istražiti mogućnost uvoza energije, vodika i pretproizvoda vodika iz susjednih regija i zemalja koje nisu članice EU-a kako bi se zadovoljila sve veća domaća potražnja za vodikom; |
| --- | --- |

56.

naglašava da je vodeća uloga EU-a u proizvodnji tehnologija temeljenih na vodiku prilika za promicanje vodećeg položaja EU-a u industriji i njegove inovativnosti na globalnoj razini, uz istodobno jačanje uloge EU-a kao globalnoga klimatskog predvodnika; naglašava da bi prednost trebalo dati izgradnji opskrbnog lanca vodika u EU-u kako bi se ostvarile prednosti prvog ulaska, konkurentnost u industriji i sigurnost opskrbe energijom; u tom pogledu ističe cilj povećanja domaće proizvodnje vodika, istodobno priznajući da države članice također mogu, u skladu sa svojim potrebama, istražiti mogućnost uvoza energije, vodika i pretproizvoda vodika iz susjednih regija i zemalja koje nisu članice EU-a kako bi se zadovoljila sve veća domaća potražnja za vodikom;

| 57. | stoga poziva Komisiju i države članice da se uključe u otvoren i konstruktivan dijalog kako bi se uspostavila obostrano korisna suradnja i partnerstva sa susjednim regijama, kao što su Sjeverna Afrika, Bliski istok i zemlje Istočnog partnerstva, štiteći strateške interese EU-a i energetsku sigurnost EU-a i njegovih partnera; naglašava da bi ta suradnja kroz prijenos znanja pogodovala i nastanku tržišta čistih i novih tehnologija, uz lakši prelazak na obnovljivu energiju i postizanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja; naglašava da je potrebno izbjeći premještanje učinaka na okoliš, uključujući emisije stakleničkih plinova, i bilo kakvo kašnjenje u dekarbonizaciji elektroenergetske mreže u zemljama koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

57.

stoga poziva Komisiju i države članice da se uključe u otvoren i konstruktivan dijalog kako bi se uspostavila obostrano korisna suradnja i partnerstva sa susjednim regijama, kao što su Sjeverna Afrika, Bliski istok i zemlje Istočnog partnerstva, štiteći strateške interese EU-a i energetsku sigurnost EU-a i njegovih partnera; naglašava da bi ta suradnja kroz prijenos znanja pogodovala i nastanku tržišta čistih i novih tehnologija, uz lakši prelazak na obnovljivu energiju i postizanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja; naglašava da je potrebno izbjeći premještanje učinaka na okoliš, uključujući emisije stakleničkih plinova, i bilo kakvo kašnjenje u dekarbonizaciji elektroenergetske mreže u zemljama koje nisu članice EU-a;

| 58. | ističe da bi se međunarodna suradnja u području vodika sa zemljama izvan EU-a, posebno s Ujedinjenom Kraljevinom, Europskim gospodarskim prostorom, Energetskom zajednicom i SAD-om, uspostavljena na temelju uzajamno poštovanih pravila i načela kao što su pristup trećih strana, razdvajanje vlasništva, transparentnost i nediskriminirajuće tarife, trebala dalje razvijati radi jačanja unutarnjeg tržišta i energetske sigurnosti; naglašava da bi trebalo izbjegavati suradnju sa zemljama izvan EU-a koje podliježu njegovim restriktivnim mjerama, kao što su gospodarske sankcije, i s onima koje ne jamče usklađenost sa zahtjevima u pogledu sigurnosti, zaštite okoliša i transparentnosti ili u kojima bi ta suradnja ugrozila sigurnost EU-a i država članica; |
| --- | --- |

58.

ističe da bi se međunarodna suradnja u području vodika sa zemljama izvan EU-a, posebno s Ujedinjenom Kraljevinom, Europskim gospodarskim prostorom, Energetskom zajednicom i SAD-om, uspostavljena na temelju uzajamno poštovanih pravila i načela kao što su pristup trećih strana, razdvajanje vlasništva, transparentnost i nediskriminirajuće tarife, trebala dalje razvijati radi jačanja unutarnjeg tržišta i energetske sigurnosti; naglašava da bi trebalo izbjegavati suradnju sa zemljama izvan EU-a koje podliježu njegovim restriktivnim mjerama, kao što su gospodarske sankcije, i s onima koje ne jamče usklađenost sa zahtjevima u pogledu sigurnosti, zaštite okoliša i transparentnosti ili u kojima bi ta suradnja ugrozila sigurnost EU-a i država članica;

| 59. | naglašava da bi EU trebao promicati svoje standarde u području vodika i kriterija održivosti na međunarodnoj razini; u tom pogledu poziva na razvoj međunarodnih standarda i donošenje zajedničkih definicija i metodologija za definiranje ukupnih emisija iz svake proizvedene jedinice vodika te međunarodnih kriterija održivosti kao preduvjeta za uvoz vodika i pretproizvoda vodika; naglašava da, kako bi se izbjeglo istjecanje ugljika, sav vodik koji se uvozi treba biti certificiran na isti način kao i vodik proizveden u EU-u, uključujući proizvodnju i transport, te treba biti usklađen s budućim mehanizmom Europske unije za prilagodbu ugljika na granicama; također poziva Komisiju i države članice da ulažu u potrebnu infrastrukturu i preobrazbu postojeće infrastrukture u lukama te u prekogranične veze za uvoz vodika iz obnovljivih izvora; potiče Komisiju da promiče ulogu eura kao referentne valute u međunarodnoj trgovini vodikom; |
| --- | --- |

59.

naglašava da bi EU trebao promicati svoje standarde u području vodika i kriterija održivosti na međunarodnoj razini; u tom pogledu poziva na razvoj međunarodnih standarda i donošenje zajedničkih definicija i metodologija za definiranje ukupnih emisija iz svake proizvedene jedinice vodika te međunarodnih kriterija održivosti kao preduvjeta za uvoz vodika i pretproizvoda vodika; naglašava da, kako bi se izbjeglo istjecanje ugljika, sav vodik koji se uvozi treba biti certificiran na isti način kao i vodik proizveden u EU-u, uključujući proizvodnju i transport, te treba biti usklađen s budućim mehanizmom Europske unije za prilagodbu ugljika na granicama; također poziva Komisiju i države članice da ulažu u potrebnu infrastrukturu i preobrazbu postojeće infrastrukture u lukama te u prekogranične veze za uvoz vodika iz obnovljivih izvora; potiče Komisiju da promiče ulogu eura kao referentne valute u međunarodnoj trgovini vodikom;

| 60. | smatra da bi vodik trebao postati element međunarodne suradnje EU-a, među ostalim u okviru rada Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA), suradnje u području istraživanja, klimatske i energetske diplomacije te europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

60.

smatra da bi vodik trebao postati element međunarodne suradnje EU-a, među ostalim u okviru rada Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA), suradnje u području istraživanja, klimatske i energetske diplomacije te europske politike susjedstva;

Uloga vodika u integriranom energetskom sustavu

Uloga vodika u integriranom energetskom sustavu

| 61. | ističe potrebu za integriranim energetskim sustavom kako bi se najkasnije do 2050. postigli ciljevi Pariškog sporazuma; u tom smislu pozdravlja uključivanje vodika u strategiju Komisije za integraciju energetskih sustava; smatra da su integracija energetskih sektora i nositelja energije, kao i usklađeno planiranje mreža električne energije, grijanja, plina i vodika korisni za održivost, energetsku tranziciju i dobro funkcioniranje tržišta vodika i energije; smatra da je potrebno staviti veći naglasak na inovativne projekte u kojima se kombiniraju proizvodnja i oporaba električne energije, vodika i topline; |
| --- | --- |

61.

ističe potrebu za integriranim energetskim sustavom kako bi se najkasnije do 2050. postigli ciljevi Pariškog sporazuma; u tom smislu pozdravlja uključivanje vodika u strategiju Komisije za integraciju energetskih sustava; smatra da su integracija energetskih sektora i nositelja energije, kao i usklađeno planiranje mreža električne energije, grijanja, plina i vodika korisni za održivost, energetsku tranziciju i dobro funkcioniranje tržišta vodika i energije; smatra da je potrebno staviti veći naglasak na inovativne projekte u kojima se kombiniraju proizvodnja i oporaba električne energije, vodika i topline;

| 62. | smatra da razvoj gospodarstva temeljenog na vodiku može doprinijeti smanjenju neravnoteže energetskog sustava u cjelini; ponavlja da vodik može imati ulogu u pogledu skladištenja energije kako bi se izjednačile oscilacije u potražnji energije iz obnovljivih izvora i opskrbi njome; stoga naglašava da se mora planirati razvoj infrastrukture za transport i skladištenje vodika te predvidjeti potreba za razvojem postrojenja za proizvodnju energije kako bi se zajamčila tehnička i gospodarska optimizacija; |
| --- | --- |

62.

smatra da razvoj gospodarstva temeljenog na vodiku može doprinijeti smanjenju neravnoteže energetskog sustava u cjelini; ponavlja da vodik može imati ulogu u pogledu skladištenja energije kako bi se izjednačile oscilacije u potražnji energije iz obnovljivih izvora i opskrbi njome; stoga naglašava da se mora planirati razvoj infrastrukture za transport i skladištenje vodika te predvidjeti potreba za razvojem postrojenja za proizvodnju energije kako bi se zajamčila tehnička i gospodarska optimizacija;

| 63. | ističe da je prijeko potrebno donijeti ambicioznu strategiju za skladištenje energije s pomoću upotrebe vodika u inovativnim rješenjima u području industrije i mobilnosti; napominje, međutim, da upotreba vodika za skladištenje energije još nije konkurentna zbog visokih troškova proizvodnje i da se gubici energije povezani sa skladištenjem energije vodikom trenutačno procjenjuju na oko 60 % na takozvanom kružnom putovanju; stoga ponovno ističe da je potrebno smanjiti troškove proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora i promicati ravnopravne uvjete za rješenja za fleksibilnost i uravnoteženje u cijelom energetskom sustavu; tako potiče Komisiju na analiziranje mogućnosti i kapaciteta za skladištenje vodika; napominje da bi skladištenje vodika moglo podlijegati oprečnim regulatornim režimima, to jest onima koji se odnose na skladištenje plina i električne energije, te stoga naglašava da je i taj aspekt potrebno pojasniti u mjerodavnom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

63.

ističe da je prijeko potrebno donijeti ambicioznu strategiju za skladištenje energije s pomoću upotrebe vodika u inovativnim rješenjima u području industrije i mobilnosti; napominje, međutim, da upotreba vodika za skladištenje energije još nije konkurentna zbog visokih troškova proizvodnje i da se gubici energije povezani sa skladištenjem energije vodikom trenutačno procjenjuju na oko 60 % na takozvanom kružnom putovanju; stoga ponovno ističe da je potrebno smanjiti troškove proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora i promicati ravnopravne uvjete za rješenja za fleksibilnost i uravnoteženje u cijelom energetskom sustavu; tako potiče Komisiju na analiziranje mogućnosti i kapaciteta za skladištenje vodika; napominje da bi skladištenje vodika moglo podlijegati oprečnim regulatornim režimima, to jest onima koji se odnose na skladištenje plina i električne energije, te stoga naglašava da je i taj aspekt potrebno pojasniti u mjerodavnom zakonodavstvu;

o

o o

| 64. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi svim institucijama i državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

64.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi svim institucijama i državama članicama EU-a.

---

(1)  SL C 324, 1.10.2020., str. 41.

1

(2)  SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

2

(3)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

3

(4)  SL L 307, 28.10.2014., str. 1.

4

(5)  SL L 169, 7.6.2014., str. 108.

5

(6)  SL L 115, 25.4.2013., str. 39.

6

(7)  SL L 348, 20.12.2013., str. 129.

7

(8)  SL L 275, 25.10.2003., str. 32.

8

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0198.

9

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0199.

10

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

11

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0078.

12

(13)  SL C 23, 21.1.2021., str. 116.

13

(14)  SL C 345, 16.10.2020., str. 80.

14

(15)  SL C 463, 21.12.2018., str. 10.

15

(16)  Prema Komisiji „čisti vodik” odnosi se na vodik proizveden elektrolizom vode uz korištenje električne energije iz obnovljivih izvora. Može se proizvoditi i reformiranjem bioplina ili biokemijskom prenamjenom biomase ako je taj proces u skladu sa zahtjevima u pogledu održivosti.

16

(17)  Prema Komisiji, „niskougljični vodik” obuhvaća vodik proizveden iz fosilnih goriva hvatanjem ugljika i vodik proizveden uz korištenje električne energije, čije su emisije stakleničkih plinova tijekom cijelog životnog ciklusa u usporedbi s vodikom koji se proizvodi postojećim metodama.

17

(18)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).

18

(19)  Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.).

19

(20)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

20

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/70

---

P9_TA(2021)0242

Zaštita ljudskih prava i vanjska migracijska politika EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o zaštiti ljudskih prava i vanjskoj migracijskoj politici EU-a (2020/2116(INI))

(2022/C 15/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju UN-a o ljudskim pravima iz 1948. godine, a posebno njezine članke 13. i 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju UN-a o ljudskim pravima iz 1948. godine, a posebno njezine članke 13. i 14.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin dodatni protokol, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin dodatni protokol,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966. te njihove dodatne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966. te njihove dodatne protokole,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1984. te posebno članak 3. i njezin dodatni protokol, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1984. te posebno članak 3. i njezin dodatni protokol,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pravima djeteta iz 1989. i njezine dodatne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pravima djeteta iz 1989. i njezine dodatne protokole,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji iz 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji iz 1990.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka,

| — | uzimajući u obzir Protokole UN-a iz Palerma o trgovini ljudima i krijumčarenju migranata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokole UN-a iz Palerma o trgovini ljudima i krijumčarenju migranata,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o promicanju i zaštiti ljudskih prava, između ostalog i mogućnostima i načinima promicanja ljudskih prava migranata od 3. kolovoza 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o promicanju i zaštiti ljudskih prava, između ostalog i mogućnostima i načinima promicanja ljudskih prava migranata od 3. kolovoza 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 71/1 od 19. rujna 2016. o Deklaraciji iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 71/1 od 19. rujna 2016. o Deklaraciji iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 72/179 od 19. prosinca 2017. o zaštiti migranata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 72/179 od 19. prosinca 2017. o zaštiti migranata,

| — | uzimajući u obzir rad raznih međunarodnih mehanizama za zaštitu ljudskih prava, uključujući izvješća posebnog izvjestitelja UN-a o ljudskim pravima migranata, posebice njegovo praćenje regionalnog ispitivanja o upravljanju vanjskim granicama Europske unije i njegovu utjecaju na ljudska prava migranata od 8. svibnja 2015., te izvješće o pravu na slobodu udruživanja migranata iz svibnja 2020., i drugih posebnih izvjestitelja, Univerzalni periodični pregled i rad drugih ugovornih tijela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad raznih međunarodnih mehanizama za zaštitu ljudskih prava, uključujući izvješća posebnog izvjestitelja UN-a o ljudskim pravima migranata, posebice njegovo praćenje regionalnog ispitivanja o upravljanju vanjskim granicama Europske unije i njegovu utjecaju na ljudska prava migranata od 8. svibnja 2015., te izvješće o pravu na slobodu udruživanja migranata iz svibnja 2020., i drugih posebnih izvjestitelja, Univerzalni periodični pregled i rad drugih ugovornih tijela,

| — | uzimajući u obzir djelovanje i izvješća Ureda Visokog povjerenika za ljudska prava, uključujući preporučena načela i smjernice o ljudskim pravima i međunarodnim granicama i izvješće o stanju migranata u tranzitu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir djelovanje i izvješća Ureda Visokog povjerenika za ljudska prava, uključujući preporučena načela i smjernice o ljudskim pravima i međunarodnim granicama i izvješće o stanju migranata u tranzitu,

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije te Globalni sporazum o izbjeglicama, koje je Opća skupština UN-a donijela 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije te Globalni sporazum o izbjeglicama, koje je Opća skupština UN-a donijela 2018.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničke smjernice o utjecajima pandemije bolesti COVID-19 na ljudska prava migranata od 26. svibnja 2020. UN-ova odbora za zaštitu prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji te posebnog izvjestitelja UN-a o ljudskim pravima migranata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničke smjernice o utjecajima pandemije bolesti COVID-19 na ljudska prava migranata od 26. svibnja 2020. UN-ova odbora za zaštitu prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji te posebnog izvjestitelja UN-a o ljudskim pravima migranata,

| — | uzimajući u obzir načela iz Dhake o odgovornom zapošljavanju i pružanju pomoći radnicima migrantima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela iz Dhake o odgovornom zapošljavanju i pružanju pomoći radnicima migrantima,

| — | uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 79. i 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 79. i 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 656/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o utvrđivanju pravila za nadzor vanjskih morskih granica u kontekstu operativne suradnje koju koordinira Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 656/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o utvrđivanju pravila za nadzor vanjskih morskih granica u kontekstu operativne suradnje koju koordinira Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir relevantna izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantna izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir novi pakt o migracijama i azilu koji je Komisija predložila 23. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi pakt o migracijama i azilu koji je Komisija predložila 23. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju 2020. – 2024., te priloženi Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju 2020. – 2024., o čemu se Vijeće dogovorilo 17. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju 2020. – 2024., te priloženi Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju 2020. – 2024., o čemu se Vijeće dogovorilo 17. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 25. ožujka 2020. pod naslovom „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024.” (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 25. ožujka 2020. pod naslovom „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024.” (JOIN(2020)0005),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. studenoga 2011. o globalnom pristupu migraciji i mobilnosti (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. studenoga 2011. o globalnom pristupu migraciji i mobilnosti (COM(2011)0743),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. lipnja 2016. o uspostavi novog Okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. lipnja 2016. o uspostavi novog Okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa (COM(2016)0385),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije o pristupu temeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava za razvojnu suradnju EU-a od 30. travnja 2014. (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije o pristupu temeljenom na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava za razvojnu suradnju EU-a od 30. travnja 2014. (SWD(2014)0152),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020)0609),

| — | uzimajući u obzir izjavu iz Malte članova Europskog vijeća o vanjskim aspektima migracija: rješavanje pitanja srednjosredozemne rute od 3. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu iz Malte članova Europskog vijeća o vanjskim aspektima migracija: rješavanje pitanja srednjosredozemne rute od 3. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću od 25. studenoga 2020. o Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost III.: ambiciozna vizija rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena za vanjsko djelovanje EU-a (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću od 25. studenoga 2020. o Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost III.: ambiciozna vizija rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena za vanjsko djelovanje EU-a (SWD(2020)0284),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću od 9. ožujka 2020. naslovljenu „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću od 9. ožujka 2020. naslovljenu „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004),

| — | uzimajući u obzir sporazum Zajednički put naprijed o migracijskim pitanjima između Afganistana i EU-a, potpisan 3. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Zajednički put naprijed o migracijskim pitanjima između Afganistana i EU-a, potpisan 3. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjavu EU-a i Turske od 18. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu EU-a i Turske od 18. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir druge neformalne dogovore, posebno one s Gambijom (Dobre prakse identifikacije i povratka, koji je stupio na snagu 16. studenoga 2018.), Bangladešom (Standardni operativni postupci, dogovoreno u rujnu 2017.), Etiopijom (Postupci prijma, dogovoreno 5. veljače 2018.), Gvinejom (Dobre prakse, na snazi od srpnja 2017.) i Obalom Bjelokosti (Dobre prakse, na snazi od listopada 2018.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir druge neformalne dogovore, posebno one s Gambijom (Dobre prakse identifikacije i povratka, koji je stupio na snagu 16. studenoga 2018.), Bangladešom (Standardni operativni postupci, dogovoreno u rujnu 2017.), Etiopijom (Postupci prijma, dogovoreno 5. veljače 2018.), Gvinejom (Dobre prakse, na snazi od srpnja 2017.) i Obalom Bjelokosti (Dobre prakse, na snazi od listopada 2018.),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o pitanjima povezanima s migracijama, posebice one od 25. listopada 2016. o ljudskim pravima i migracijama u trećim zemljama (2), od 17. prosinca 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (3), od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u (4) te od 12. travnja 2016. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o pitanjima povezanima s migracijama, posebice one od 25. listopada 2016. o ljudskim pravima i migracijama u trećim zemljama (2), od 17. prosinca 2014. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (3), od 29. travnja 2015. o nedavnim tragedijama u Sredozemnom moru i migracijskoj politici i politici azila u EU-u (4) te od 12. travnja 2016. o situaciji na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o borbi protiv trgovanja ljudima u vanjskim odnosima EU-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o borbi protiv trgovanja ljudima u vanjskim odnosima EU-a (6),

| — | uzimajući u obzir razna izvješća organizacija civilnog društva o stanju u pogledu ljudskih prava migranata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razna izvješća organizacija civilnog društva o stanju u pogledu ljudskih prava migranata,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. naslovljenu „Smjernice Komisije za provedbu pravila EU-a o definiranju i sprječavanju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka” (C(2020)6470), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. naslovljenu „Smjernice Komisije za provedbu pravila EU-a o definiranju i sprječavanju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka” (C(2020)6470),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. studenoga 2020. o poboljšanju djelotvornosti razvoja i učinkovitosti pomoći (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. studenoga 2020. o poboljšanju djelotvornosti razvoja i učinkovitosti pomoći (7),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0060/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0060/2021),

| A. | budući da je migracija globalni fenomen pojačan globalizacijom, rastućim sukobima, nejednakostima, klimatskim promjenama i uništavanjem okoliša; budući da postupni, normativni razvoj u modernom međunarodnom okviru ljudskih prava za prava izbjeglica i migranata, neovisno o njihovu pravnom statusu, predstavlja izvor napretka i kolektivni ponos za čovječanstvo; budući da su, međutim, migranti, a posebno nasilno raseljene osobe, i dalje među najosjetljivijim skupinama i skupinama u najnepovoljnijem položaju u svijetu te se i dalje suočavaju s povredama njihovih prava; budući da su žene, djeca, starije osobe i osobe s invaliditetom među najosjetljivijim migrantima; budući da migracije za mnoge pojedince i dalje znače ljudsko putovanje narušeno patnjom, diskriminacijom i nasiljem; budući da su tisuće migranata izgubile život na svojoj migracijskoj ruti; |
| --- | --- |

A.

budući da je migracija globalni fenomen pojačan globalizacijom, rastućim sukobima, nejednakostima, klimatskim promjenama i uništavanjem okoliša; budući da postupni, normativni razvoj u modernom međunarodnom okviru ljudskih prava za prava izbjeglica i migranata, neovisno o njihovu pravnom statusu, predstavlja izvor napretka i kolektivni ponos za čovječanstvo; budući da su, međutim, migranti, a posebno nasilno raseljene osobe, i dalje među najosjetljivijim skupinama i skupinama u najnepovoljnijem položaju u svijetu te se i dalje suočavaju s povredama njihovih prava; budući da su žene, djeca, starije osobe i osobe s invaliditetom među najosjetljivijim migrantima; budući da migracije za mnoge pojedince i dalje znače ljudsko putovanje narušeno patnjom, diskriminacijom i nasiljem; budući da su tisuće migranata izgubile život na svojoj migracijskoj ruti;

| B. | budući da su migracije za Europsku uniju i njezine države članice bile te će i dalje biti izazov i prilika; budući da najizloženije države članice snose nerazmjeran udio odgovornosti zbog svojeg zemljopisnog položaja; budući da odgovornost mora ići ruku pod ruku sa solidarnošću; budući da Europska unija kao povijesna regija emigracije i imigracije te kao zajednica ujedinjena temeljnim vrijednostima ljudskog dostojanstva, slobode i ljudskih prava i kao jedan od najvećih donatora na svijetu koji promiče održivi razvoj, pruža podršku raseljenim osobama, rješava temeljne uzroke migracija i na multilateralnim forumima radi na pronalaženju trajnih rješenja, ima posebnu dužnost poštovati, štititi i promicati prava migranata, posebice u svojim vanjskim odnosima; budući da ljudsko dostojanstvo svih migranata mora biti u središtu svih politika EU-a koje se bave tim pitanjima; |
| --- | --- |

B.

budući da su migracije za Europsku uniju i njezine države članice bile te će i dalje biti izazov i prilika; budući da najizloženije države članice snose nerazmjeran udio odgovornosti zbog svojeg zemljopisnog položaja; budući da odgovornost mora ići ruku pod ruku sa solidarnošću; budući da Europska unija kao povijesna regija emigracije i imigracije te kao zajednica ujedinjena temeljnim vrijednostima ljudskog dostojanstva, slobode i ljudskih prava i kao jedan od najvećih donatora na svijetu koji promiče održivi razvoj, pruža podršku raseljenim osobama, rješava temeljne uzroke migracija i na multilateralnim forumima radi na pronalaženju trajnih rješenja, ima posebnu dužnost poštovati, štititi i promicati prava migranata, posebice u svojim vanjskim odnosima; budući da ljudsko dostojanstvo svih migranata mora biti u središtu svih politika EU-a koje se bave tim pitanjima;

| C. | budući da sveobuhvatan pristup migracijama i sustavu azila podrazumijeva razmatranje vanjske dimenzije migracijske politike EU-a; budući da učinak vanjske dimenzije uvelike ovisi o objedinjenome djelovanju na razini EU-a i aktivnoj koordinaciji aktivnosti s vanjskim partnerima; |
| --- | --- |

C.

budući da sveobuhvatan pristup migracijama i sustavu azila podrazumijeva razmatranje vanjske dimenzije migracijske politike EU-a; budući da učinak vanjske dimenzije uvelike ovisi o objedinjenome djelovanju na razini EU-a i aktivnoj koordinaciji aktivnosti s vanjskim partnerima;

| D. | budući da se u Europskom konsenzusu o razvoju usvojenom u lipnju 2017. ističe da migracija i mobilnost kojima se dobro upravlja mogu pozitivno doprinijeti uključivom rastu i održivom razvoju u skladu s Programom do 2030.; |
| --- | --- |

D.

budući da se u Europskom konsenzusu o razvoju usvojenom u lipnju 2017. ističe da migracija i mobilnost kojima se dobro upravlja mogu pozitivno doprinijeti uključivom rastu i održivom razvoju u skladu s Programom do 2030.;

| E. | budući da se povrede ljudskih prava, povrede međunarodnog humanitarnog prava i/ili prava o izbjeglicama, kao što su zabrana prisilnog udaljenja ili vraćanja, prisilno vraćanje migranata i nasilni napadi na migrante, proizvoljna i neograničena pritvaranja u neljudskim uvjetima, iskorištavanje, mučenje i drugi oblici zlostavljanja koji obuhvaćaju silovanje, nestanak i smrt, sve više prijavljuju na globalnoj razini, među ostalim i na vanjskim granicama EU-a; budući da su države članice dužne poštovati pravo Unije, pravo o ljudskim pravima i međunarodno pravo, humanitarno pravo i pravo o izbjeglicama; budući da Komisija mora zajamčiti da države članice ispunjavaju svoje humanitarne obveze i obveze u pogledu ljudskih prava te da mora pokrenuti postupke zbog povrede u slučaju da se te obveze ne ispune; budući da Komisija tek treba djelovati u slučaju dokazanih ili navodnih slučajeva prisilnog vraćanja; |
| --- | --- |

E.

budući da se povrede ljudskih prava, povrede međunarodnog humanitarnog prava i/ili prava o izbjeglicama, kao što su zabrana prisilnog udaljenja ili vraćanja, prisilno vraćanje migranata i nasilni napadi na migrante, proizvoljna i neograničena pritvaranja u neljudskim uvjetima, iskorištavanje, mučenje i drugi oblici zlostavljanja koji obuhvaćaju silovanje, nestanak i smrt, sve više prijavljuju na globalnoj razini, među ostalim i na vanjskim granicama EU-a; budući da su države članice dužne poštovati pravo Unije, pravo o ljudskim pravima i međunarodno pravo, humanitarno pravo i pravo o izbjeglicama; budući da Komisija mora zajamčiti da države članice ispunjavaju svoje humanitarne obveze i obveze u pogledu ljudskih prava te da mora pokrenuti postupke zbog povrede u slučaju da se te obveze ne ispune; budući da Komisija tek treba djelovati u slučaju dokazanih ili navodnih slučajeva prisilnog vraćanja;

| F. | budući da je spašavanje na moru zakonska obveza prema međunarodnom pravu, a posebno prema članku 98. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, kojim se propisuje obveza pružanja pomoći svakoj osobi koja je u nevolji na moru; budući da se jačanje kapaciteta upravljanja granicama i borbe protiv krijumčarenja i trgovine ne bi smjelo koristiti za kriminalizaciju migranata, niti onih koji im pomažu; budući da je Komisija pozvala države članice koje to još nisu učinile da primijene članak 1. stavak 2. Direktive 2002/90/EZ (8) (Direktiva o olakšavanju); |
| --- | --- |

F.

budući da je spašavanje na moru zakonska obveza prema međunarodnom pravu, a posebno prema članku 98. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, kojim se propisuje obveza pružanja pomoći svakoj osobi koja je u nevolji na moru; budući da se jačanje kapaciteta upravljanja granicama i borbe protiv krijumčarenja i trgovine ne bi smjelo koristiti za kriminalizaciju migranata, niti onih koji im pomažu; budući da je Komisija pozvala države članice koje to još nisu učinile da primijene članak 1. stavak 2. Direktive 2002/90/EZ (8) (Direktiva o olakšavanju);

| G. | budući da se Komunikacija Komisije o globalnom pristupu migracijama i mobilnosti iz 2011. odnosi na pristup usmjeren na migrante, u kojem se navodi da ljudska prava zauzimaju središnje mjesto, s ciljem jačanja „jednakog poštovanja temeljnih prava i ljudskih prava migranata u zemljama podrijetla, tranzita i odredišta”; |
| --- | --- |

G.

budući da se Komunikacija Komisije o globalnom pristupu migracijama i mobilnosti iz 2011. odnosi na pristup usmjeren na migrante, u kojem se navodi da ljudska prava zauzimaju središnje mjesto, s ciljem jačanja „jednakog poštovanja temeljnih prava i ljudskih prava migranata u zemljama podrijetla, tranzita i odredišta”;

| H. | budući da Komisija u svojoj Komunikaciji od 7. lipnja 2016. o uspostavi novog Okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa, koja se temelji na načelima globalnog pristupa migracijama i mobilnosti, naglašava da su migracijska pitanja među najvažnijim prioritetima vanjskih odnosa EU-a; budući da se tim okvirom traži pojačana suradnja s trećim zemljama, posebno onima iz europskoga susjedstva, putem „partnerstava” čiji je cilj osigurati suradnju u području upravljanja migracijama, učinkovito spriječiti nezakonite migracije i ponovno prihvatiti nezakonite migrante, među ostalim i pozitivnim i negativnim poticajima koji proizlaze iz različitih političkih elemenata u okviru nadležnosti EU-a, uključujući politike susjedstva, razvojne pomoći, trgovine, mobilnosti, energetike, sigurnosti i digitalne politike, sve usmjerene prema istom cilju; budući da sva takva „partnerstva” moraju imati jasnu pravnu osnovu; |
| --- | --- |

H.

budući da Komisija u svojoj Komunikaciji od 7. lipnja 2016. o uspostavi novog Okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa, koja se temelji na načelima globalnog pristupa migracijama i mobilnosti, naglašava da su migracijska pitanja među najvažnijim prioritetima vanjskih odnosa EU-a; budući da se tim okvirom traži pojačana suradnja s trećim zemljama, posebno onima iz europskoga susjedstva, putem „partnerstava” čiji je cilj osigurati suradnju u području upravljanja migracijama, učinkovito spriječiti nezakonite migracije i ponovno prihvatiti nezakonite migrante, među ostalim i pozitivnim i negativnim poticajima koji proizlaze iz različitih političkih elemenata u okviru nadležnosti EU-a, uključujući politike susjedstva, razvojne pomoći, trgovine, mobilnosti, energetike, sigurnosti i digitalne politike, sve usmjerene prema istom cilju; budući da sva takva „partnerstva” moraju imati jasnu pravnu osnovu;

| I. | budući da je u svojoj Komunikaciji iz 2016. Komisija istaknula tri glavna cilja za suradnju s trećim zemljama: spašavanje života u Sredozemnom moru, povećanje stope povratka u zemlje podrijetla i tranzita te omogućavanje migrantima i izbjeglicama da ostanu blizu domova i da izbjegnu opasna putovanja; budući da se u Komunikaciji iz 2016. rješavanje problema nezakonite migracije spominje kao prioritet Unije i uvodi pristup „manje za manje”, pri čemu Komisija izražava spremnost upotrebe svih alata i instrumenata EU-a, osim humanitarne pomoći, kao poticaje kako bi se ostvarila suradnja trećih zemalja u području ponovnog prihvata i kontrole granica; |
| --- | --- |

I.

budući da je u svojoj Komunikaciji iz 2016. Komisija istaknula tri glavna cilja za suradnju s trećim zemljama: spašavanje života u Sredozemnom moru, povećanje stope povratka u zemlje podrijetla i tranzita te omogućavanje migrantima i izbjeglicama da ostanu blizu domova i da izbjegnu opasna putovanja; budući da se u Komunikaciji iz 2016. rješavanje problema nezakonite migracije spominje kao prioritet Unije i uvodi pristup „manje za manje”, pri čemu Komisija izražava spremnost upotrebe svih alata i instrumenata EU-a, osim humanitarne pomoći, kao poticaje kako bi se ostvarila suradnja trećih zemalja u području ponovnog prihvata i kontrole granica;

| J. | budući da je borba protiv krijumčarenja migranata zajednički izazov koji zahtijeva suradnju i koordinaciju s trećim zemljama; budući da je cilj novog akcijskog plana EU-a protiv krijumčarenja migranata promicanje suradnje između EU-a i trećih zemalja ciljanim partnerstvima za suzbijanje krijumčarenja migranata kao dijela šireg partnerstva s ključnim trećim zemljama; budući da Europol ima ključnu ulogu u borbi protiv krijumčarenja migranata; |
| --- | --- |

J.

budući da je borba protiv krijumčarenja migranata zajednički izazov koji zahtijeva suradnju i koordinaciju s trećim zemljama; budući da je cilj novog akcijskog plana EU-a protiv krijumčarenja migranata promicanje suradnje između EU-a i trećih zemalja ciljanim partnerstvima za suzbijanje krijumčarenja migranata kao dijela šireg partnerstva s ključnim trećim zemljama; budući da Europol ima ključnu ulogu u borbi protiv krijumčarenja migranata;

| K. | budući da je suradnja s trećim zemljama ključna za sprečavanje i borbu protiv trgovanja ljudima; budući da je moguće da mreže trgovine ljudima iskorištavaju migracijske putove; budući da trgovina ljudima ima nerazmjeran učinak na žene i djevojčice, koje čine golemu većinu žrtava trgovanja ljudima i trpe nasilje i iskorištavanje duž svoje migracijske rute; budući da mjere protiv trgovine ljudima ne bi smjele nepovoljno utjecati na prava žrtava trgovine ljudima, migranata, izbjeglica i osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita; |
| --- | --- |

K.

budući da je suradnja s trećim zemljama ključna za sprečavanje i borbu protiv trgovanja ljudima; budući da je moguće da mreže trgovine ljudima iskorištavaju migracijske putove; budući da trgovina ljudima ima nerazmjeran učinak na žene i djevojčice, koje čine golemu većinu žrtava trgovanja ljudima i trpe nasilje i iskorištavanje duž svoje migracijske rute; budući da mjere protiv trgovine ljudima ne bi smjele nepovoljno utjecati na prava žrtava trgovine ljudima, migranata, izbjeglica i osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita;

| L. | budući da su od 2016. EU i pojedine države članice umnogostručili broj neformalnih sporazuma i dogovora s trećim zemljama, s ciljem jačanja njihovih operativnih kapaciteta u kontroli i upravljanju granicama te borbi protiv trgovine ljudima; budući da ti sporazumi i dogovori obuhvaćaju i učinkovito vraćanje i ponovni prihvat s trećim zemljama, uključujući zajedničke deklaracije o migracijama, memorandume o razumijevanju, zajedničke putove naprijed, standardne operativne postupke i dobre prakse kao i sporazume o policijskoj suradnji; budući da, slično formalnim sporazumima o ponovnom prihvatu, takvi neformalni dogovori potvrđuju obveze država o ponovnom prihvatu svojih državljana (ili drugih) te uspostavljaju postupke za provođenje povrataka u praksi; budući da je od 2016. EU zaključio barem 11 neformalnih sporazuma, ali samo jedan novi sporazum o ponovnom prihvatu; budući da neformalni sporazumi između EU-a i trećih zemalja ne pružaju predvidivu politiku ili stabilne i koherentne zakonske okvirne odredbe o nezakonitoj migraciji; |
| --- | --- |

L.

budući da su od 2016. EU i pojedine države članice umnogostručili broj neformalnih sporazuma i dogovora s trećim zemljama, s ciljem jačanja njihovih operativnih kapaciteta u kontroli i upravljanju granicama te borbi protiv trgovine ljudima; budući da ti sporazumi i dogovori obuhvaćaju i učinkovito vraćanje i ponovni prihvat s trećim zemljama, uključujući zajedničke deklaracije o migracijama, memorandume o razumijevanju, zajedničke putove naprijed, standardne operativne postupke i dobre prakse kao i sporazume o policijskoj suradnji; budući da, slično formalnim sporazumima o ponovnom prihvatu, takvi neformalni dogovori potvrđuju obveze država o ponovnom prihvatu svojih državljana (ili drugih) te uspostavljaju postupke za provođenje povrataka u praksi; budući da je od 2016. EU zaključio barem 11 neformalnih sporazuma, ali samo jedan novi sporazum o ponovnom prihvatu; budući da neformalni sporazumi između EU-a i trećih zemalja ne pružaju predvidivu politiku ili stabilne i koherentne zakonske okvirne odredbe o nezakonitoj migraciji;

| M. | budući da je Komisija u svojoj Komunikaciji o novom paktu o migracijama i azilu ponovila da su unutarnja i vanjska dimenzija migracija neraskidivo povezane te da su prilagođeni sveobuhvatni i uravnoteženi dijalozi i partnerstva sa zemljama porijekla i tranzita ključni kako bi se riješila pitanja koja su važna i za jedne i za druge, poput glavnih pokretača migracije, borbe protiv krijumčarenja migranata, potpore izbjeglicama koje borave u trećim zemljama i potpore zakonitoj migraciji kojom se dobro upravlja; budući da je, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije o novom paktu, angažiranost na regionalnoj i globalnoj razini ključna za dopunjavanje tih dijaloga i partnerstava; nadalje ističe da bi u okviru sveobuhvatnih partnerstava s trećim zemljama migracije trebale biti ugrađene kao jedno od temeljnih pitanja i povezane s drugim politikama, kao što su one povezane s razvojnom suradnjom, sigurnosti, vizama, trgovinom, poljoprivredom, ulaganjem i zapošljavanjem, energijom, okolišem i klimatskim promjenama te obrazovanjem; |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija u svojoj Komunikaciji o novom paktu o migracijama i azilu ponovila da su unutarnja i vanjska dimenzija migracija neraskidivo povezane te da su prilagođeni sveobuhvatni i uravnoteženi dijalozi i partnerstva sa zemljama porijekla i tranzita ključni kako bi se riješila pitanja koja su važna i za jedne i za druge, poput glavnih pokretača migracije, borbe protiv krijumčarenja migranata, potpore izbjeglicama koje borave u trećim zemljama i potpore zakonitoj migraciji kojom se dobro upravlja; budući da je, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije o novom paktu, angažiranost na regionalnoj i globalnoj razini ključna za dopunjavanje tih dijaloga i partnerstava; nadalje ističe da bi u okviru sveobuhvatnih partnerstava s trećim zemljama migracije trebale biti ugrađene kao jedno od temeljnih pitanja i povezane s drugim politikama, kao što su one povezane s razvojnom suradnjom, sigurnosti, vizama, trgovinom, poljoprivredom, ulaganjem i zapošljavanjem, energijom, okolišem i klimatskim promjenama te obrazovanjem;

| N. | budući da se Akcijskim planom EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024. obvezuje EU i njegove države članice da se trebaju „zauzimati se za posebnu zaštitu na koju imaju pravo migranti, izbjeglice, interno raseljene osobe i osobe bez državljanstva”; budući da se tim Akcijskim planom promiče „nediskriminirajući pristup socijalnim uslugama, uključujući kvalitetnu i cjenovno pristupačnu zdravstvenu skrb i obrazovanje (i putem interneta), te izgrađivanje kapaciteta stručnjaka kako bi se odgovorilo na posebne potrebe (...) migranata i izbjeglica” i „podupiranje pristupa upravljanju migracijama koji se temelji na ljudskim pravima i jačanje kapaciteta država, civilnog društva i UN-ovih partnera za primjenu tog pristupa”; |
| --- | --- |

N.

budući da se Akcijskim planom EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024. obvezuje EU i njegove države članice da se trebaju „zauzimati se za posebnu zaštitu na koju imaju pravo migranti, izbjeglice, interno raseljene osobe i osobe bez državljanstva”; budući da se tim Akcijskim planom promiče „nediskriminirajući pristup socijalnim uslugama, uključujući kvalitetnu i cjenovno pristupačnu zdravstvenu skrb i obrazovanje (i putem interneta), te izgrađivanje kapaciteta stručnjaka kako bi se odgovorilo na posebne potrebe (...) migranata i izbjeglica” i „podupiranje pristupa upravljanju migracijama koji se temelji na ljudskim pravima i jačanje kapaciteta država, civilnog društva i UN-ovih partnera za primjenu tog pristupa”;

| O. | budući da prema podacima Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) žene čine oko 48 % izbjegličke populacije u svijetu i čine velik udio osjetljivijih tražitelja azila; budući da se Akcijskim planom EU-a za rodnu ravnopravnost III EU obvezuje da osigura da se „ljudska prava žena i djevojaka migrantica u potpunosti ostvare kroz rodno odgovorne migracijske politike, programe i zakone te rodno odgovorno upravljanje migracijama na globalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini”; budući da bi rodno osjetljive migracijske politike zajamčile ostvarenje prava žena, djevojaka i djevojčica te pripadnika skupine LGBTI+ i zaštitu od mogućeg nasilja, uznemirivanja, silovanja i trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

O.

budući da prema podacima Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) žene čine oko 48 % izbjegličke populacije u svijetu i čine velik udio osjetljivijih tražitelja azila; budući da se Akcijskim planom EU-a za rodnu ravnopravnost III EU obvezuje da osigura da se „ljudska prava žena i djevojaka migrantica u potpunosti ostvare kroz rodno odgovorne migracijske politike, programe i zakone te rodno odgovorno upravljanje migracijama na globalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini”; budući da bi rodno osjetljive migracijske politike zajamčile ostvarenje prava žena, djevojaka i djevojčica te pripadnika skupine LGBTI+ i zaštitu od mogućeg nasilja, uznemirivanja, silovanja i trgovanja ljudima;

| P. | budući da su u izvješću bivšeg posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata za 2015. zabilježeni nedostaci u pristupu EU-a migracijama zbog njegova nedostatka transparentnosti i jasnoće te zbog slabog statusa mnogih sporazuma postignutih u tom okviru, koji prema njegovu mišljenju uglavnom nemaju mjere nadzora ni odgovornosti; budući da i posebni izvjestitelj zaključuje da postoji malo znakova da su partnerstva za mobilnost dovela do dodatnih ljudskih prava ili razvojnih prednosti, dok sveukupna usmjerenost na sigurnost i nedostatak usklađenosti politika u okviru pristupa u cjelini stvaraju rizik da bi sve prednosti koje proizlaze iz projekata za ljudska prava i razvoj mogle biti zasjenjene sekundarnim učincima politika koje su usmjerenije na sigurnost; |
| --- | --- |

P.

budući da su u izvješću bivšeg posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata za 2015. zabilježeni nedostaci u pristupu EU-a migracijama zbog njegova nedostatka transparentnosti i jasnoće te zbog slabog statusa mnogih sporazuma postignutih u tom okviru, koji prema njegovu mišljenju uglavnom nemaju mjere nadzora ni odgovornosti; budući da i posebni izvjestitelj zaključuje da postoji malo znakova da su partnerstva za mobilnost dovela do dodatnih ljudskih prava ili razvojnih prednosti, dok sveukupna usmjerenost na sigurnost i nedostatak usklađenosti politika u okviru pristupa u cjelini stvaraju rizik da bi sve prednosti koje proizlaze iz projekata za ljudska prava i razvoj mogle biti zasjenjene sekundarnim učincima politika koje su usmjerenije na sigurnost;

| Q. | budući da su stručnjaci UN-a za ljudska prava i organizacije civilnog društva upozorili da pandemija bolesti COVID-19 globalno ima ozbiljne i nerazmjerne učinke na migrante i njihove obitelji; budući da su pozvali države da zaštite prava migranata i njihovih obitelji, bez obzira na njihov migracijski status; budući da je zbog pandemije produljeno razdoblje razmatranja zahtjeva za azil; |
| --- | --- |

Q.

budući da su stručnjaci UN-a za ljudska prava i organizacije civilnog društva upozorili da pandemija bolesti COVID-19 globalno ima ozbiljne i nerazmjerne učinke na migrante i njihove obitelji; budući da su pozvali države da zaštite prava migranata i njihovih obitelji, bez obzira na njihov migracijski status; budući da je zbog pandemije produljeno razdoblje razmatranja zahtjeva za azil;

| R. | budući da je poštovanje slobode kretanja i prava na rad ključno kako bi se migrantima omogućilo da postanu samostalni i pomaže im u daljnjoj integraciji; budući da su migracije unutar regije važan element tih prekograničnih gospodarskih uzoraka; |
| --- | --- |

R.

budući da je poštovanje slobode kretanja i prava na rad ključno kako bi se migrantima omogućilo da postanu samostalni i pomaže im u daljnjoj integraciji; budući da su migracije unutar regije važan element tih prekograničnih gospodarskih uzoraka;

I.   
  Okvir migracijske politike i njegova vanjska dimenzija

| 1. | ističe da, uz obvezu utemeljenu na Ugovoru da se pridržavaju vrijednosti poštovanja ljudskog dostojanstva, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i međunarodnog prava u svim vanjskim poslovima, EU i njegove države članice imaju obveze u pogledu ljudskih prava prema državljanima trećih zemalja kada surađuju u području migracija s trećim zemljama i drugim akterima koji nisu iz EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da te obveze zahtijevaju priznavanje primjenjivosti relevantnih normi, ali i odgovarajuću operacionalizaciju detaljnim i specifičnim instrumentima koji omogućuju učinkovitu zaštitu i zaštitne mjere u praksi te pristupom koji se temelji na ljudskim pravima u cjelokupnom ciklusu migracijske politike, s posebnim naglaskom na ženama migranticama i djeci bez pratnje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabrinut je zbog sve većeg broja maloljetnika bez pratnje koji putuju nezakonitim migracijskim putovima, kao i zbog nedostatka zaštite za njih; posebno ističe manjak djelotvornog praćenja i izvješćivanja agencija i država članica EU-a o zaštiti maloljetnika bez pratnje; poziva EU da osigura da države članice i treće zemlje izvješćuju o mehanizmima koji se primjenjuju radi zaštite prava djece u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da, u skladu sa člankom 3. stavkom 5. i člankom 21. UEU-a i Poveljom, EU i države članice, kada primjenjuju pravo EU-a, u svojem vanjskom i izvanteritorijalnom djelovanju, sporazumima i suradnji u području migracija, granica i azila, poštuju ljudska prava, uključujući pravo na život, pravo na slobodu, pravo na azil, koje obuhvaća pojedinačnu procjenu zahtjeva za azil uz odgovarajuća jamstva u skladu s međunarodnim pravom, pravo na ljudsko dostojanstvo i sigurnost, zaštitu od prisilnog nestanka, zabranu mučenja i zlostavljanja, ropstva i prisilnog rada, pravo na zaštitu osobnih podataka, zaštitu u slučaju uklanjanja, protjerivanja ili izručenja, slobodu vjeroispovijesti, uvjerenja, misli i savjesti te obvezu da interes djeteta bude na prvom mjestu kao i usvajanje rodno osjetljivog pristupa; nadalje podsjeća da moraju zajamčiti nediskriminaciju i proceduralna jamstva, kao što su pravo na učinkovit pravni lijek te pravo na spajanje obitelji te spriječiti odvajanje djece od njihovih roditelja ili zakonskih skrbnika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primjećuje da Komisija tek treba procijeniti učinak provedbe njezinih uzastopnih okvira za politiku migracija, posebice globalnog pristupa migracijama i mobilnosti i novog Okvira za partnerstvo, na ljudska prava državljana trećih zemalja te utjecaj ljudskih prava na migracijsku suradnju EU-a s trećim zemljama, uključujući učinak potpore EU-a graničnim i sigurnosnim snagama partnerskih zemalja; ustraje u potrebi da se takvo preispitivanje provede sustavno i u sveobuhvatnom, uključivom i javnom obliku kako bi se osigurala puna usklađenost u pogledu ljudskih prava s vanjskom migracijskom politikom EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | s velikom zabrinutošću prima na znanje nepostojanje operativnih, izvještajnih, nadzornih mehanizama i mehanizama evaluacije i odgovornosti za pojedinačne slučajeve kojima se prate potencijalne povrede i reagira na njih te nedostatak učinkovitih sudskih lijekova za osobe čija su prava navodno povrijeđena kao posljedica neformalnih sporazuma i financijske suradnje EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja da, kako bi politika Unije o migracijama pravilno funkcionirala, EU mora povećati svoju vanjsku suradnju sa zemljama podrijetla i raditi na osiguravanju održivog i učinkovitog ponovnog prihvata povratnika; traži da EU osigura da se sporazumi o ponovnom prihvatu i sporazumi o suradnji na upravljanju granicama sklapaju samo s trećim zemljama koje se izričito obvežu na poštovanje ljudskih prava, uključujući načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i prava sadržana u Konvenciji UN-a o izbjeglicama; traži da EU osigura da ta suradnja ne dovede do kršenja tih prava te da nudi operativna sredstva kako bi se zajamčila učinkovita odgovornost u slučaju kršenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da većina od dosad sklopljenih 18 službenih sporazuma EU-a o ponovnom prihvatu obuhvaća ponovni prihvat državljana trećih zemalja u tranzitnoj zemlji; ističe činjenicu da povratak u tranzitne zemlje podrazumijeva rizik od potencijalnih povreda ljudskih prava povratnika; podupire preporuku iznesenu u Komisijinoj ocjeni sporazuma EU-a o ponovnom prihvatu iz 2011. da bi EU u načelu uvijek trebao pokušati da se osoba ponovno prihvati u njezinoj zemlji podrijetla, u mjeri u kojoj okolnosti to dopuštaju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da osigura ex transparentne procjene rizika, koje provode neovisna tijela EU-a i stručnjaci, kao što je Agencija EU-a za temeljna prava, o utjecaju svake formalne, neformalne ili financijske suradnje EU-a s trećim zemljama u području prava migranata i izbjeglica, uključujući žene, o lokalnim borcima za ljudska prava i civilnom društvu koji rade na obrani tih prava i, u mjeri u kojoj je to moguće, o učinku koji bi takva suradnja imala na širu populaciju u zemlji koja na nju utječe u pogledu pristupa pravima, doprinosa ljudskoj sigurnosti te mira i održivog razvoja; poziva Komisiju da utvrdi provedbene smjernice za agencije EU-a i države članice prije započinjanja suradnje s trećim zemljama; u tom pogledu traži poseban oprez u vezi sa zemljama koje se suočavaju s kontinuiranim ili zamrznutim sukobima i s povećanim rizicima od kršenja ljudskih prava; poziva Komisiju da osigura da je svaka suradnja EU-a s trećim zemljama u potpunosti formalizirana kako bi se osiguralo učinkovito praćenje sporazuma s trećim zemljama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da uspostavi neovisan, transparentan i učinkovit mehanizam praćenja na temelju međunarodnog prava, Povelje i ciljeva održivog razvoja, kojim su obuhvaćena periodična izvješća o provedbi službenih, neslužbenih i financijskih sporazuma s trećim zemljama koji potencijalno mogu utjecati na prava migranata i izbjeglica te na rad boraca za ljudska prava i civilnog društva koje štiti ta prava u trećim zemljama, kao što su migracijska partnerstva, sporazumi o ponovnom prihvatu te međunarodna suradnja u upravljanju migracijama, uključujući izravno ciljanje izazova povezanih s migracijama i prisilnim raseljavanjem; naglašava da takav mehanizam praćenja mora biti participativan i javan; ustraje u potrebi da se osiguraju sredstva za civilno društvo i druge zainteresirane dionike kako bi mogli doprinijeti radu mehanizma; naglašava da bi takav sustav trebao doprinijeti osiguravanju odgovornosti za kršenja ljudskih prava, uključujući prisilna vraćanja kojima se krši načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja; poziva Komisiju da uspostavi mehanizam praćenja kojim se rezultati evaluacije i stručne preporuke propisno obuhvaćaju u odgovarajući sporazum, dogovor ili djelovanje; naglašava potrebu za jamčenjem parlamentarnog i demokratskog nadzora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU da razmotri načine osiguravanja pristupa pravdi za osobe pogođene mjerama kojima se provodi suradnja između EU-a i trećih zemalja u pogledu migracija, među ostalim i uspostavom neovisnog i pristupačnog mehanizma za pritužbe; traži mjere kojima se jamči da oni koji bi mogli pretrpjeti kršenja ljudskih prava mogu pristupiti učinkovitim pravnim lijekovima te da stoga mogu dobiti naknadu ili odštetu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da su provedba i financiranje vanjske migracijske politike EU-a dodijeljeni različitim glavnim upravama Komisije i istaknute u politici EU-a o migracijama i azilu, kao i u razvojnoj i vanjskoj politici; napominje sa zabrinutošću da je to spajanje izvršnih odgovornosti stvorilo nedostatak dovoljnog i koherentnog nadzora nad aktivnostima Komisije koji bi Parlamentu omogućio da vrši demokratski nadzor nad vanjskom migracijskom politikom EU-a; ustraje u važnosti jamčenja koherentnosti, sinergije i komplementarnosti kako bi se izbjeglo preklapanje različitih alata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe praktične implikacije na ljudska prava koje proizlaze iz sve većeg broja, a time i izvansudske prirode, neformalnih dogovora o povratku i ponovnom prihvatu koji su zaključeni bez odgovarajućeg demokratskog i parlamentarnog nadzora te nisu predmet sudske kontrole; napominje da su prava tražitelja azila suštinski ovisna o mogućnosti da sud utvrdi kršenje ljudskih prava; potiče Komisiju da izradi plan i poduzme sve potrebne mjere za pokretanje ili završetak pregovora te da u skladu s time potpiše sporazume o ponovnom prihvatu, da kao prioritet postavi sklapanje službenih sporazuma o ponovnom prihvatu, time osiguravajući potpuno poštovanje članka 218. stavka 6. UFEU-a te da osigura da službeni sporazumi EU-a o ponovnom prihvatu isključuju neslužbene sporazume; smatra da Parlament mora proučiti neslužbene sporazume kojima su obuhvaćene obveze o pitanjima koja su u njegovoj nadležnosti, kao što je ponovni prihvat, te da Komisija mora biti spremna poduzeti daljnje mjere, uključujući suspenziju, ako su ti neslužbeni sporazumi neusklađeni s Ugovorima; poziva Komisiju da uspostavi opći okvir za učinkovito praćenje i evaluaciju provedbe svih sadašnjih i budućih sporazuma EU-a o ponovnom prihvatu te da u njih uvrsti posebne odredbe o praćenju; |
| --- | --- |

13.

II.   
  Poštovanje ljudskih prava i akteri EU-a koji provode vanjsku migracijsku politiku

| 14. | prima na znanje povećanu ulogu Frontexa u praktičnoj i operativnoj suradnji s trećim zemljama, među ostalim i u pogledu povratka i ponovnog prihvata, borbe protiv trgovanja ljudima, pružanja osposobljavanja, operativne i tehničke pomoći nadležnim tijelima trećih zemalja u svrhu upravljanja granicama i granične kontrole, izvođenja operacija ili zajedničkih operacija na vanjskim granicama EU-a ili na državnim područjima trećih zemalja te raspoređivanja časnika za vezu i operativnog osoblja u trećim zemljama; traži redovnu procjenu potreba Agencije kako bi se osiguralo njezino optimalno funkcioniranje; poziva Komisiju da uspostavi neovisan, transparentan i učinkovit mehanizam praćenja svih aktivnosti koje provodi Frontex, što bi bilo dodatna mjera uz uspostavljeni interni mehanizam za pritužbe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe važnost sporazuma o statusu za sigurnost vanjskih granica EU-a te za osiguravanja pravnog okvira za suradnju između Frontexa i tijela za upravljanje granicama trećih zemalja; podsjeća da su ad hoc sporazumi o statusu, koje treba odobriti Parlament, potrebni za raspoređivanje timova za upravljanje granicama Frontexa u treću zemlju u kojoj će članovi timova provoditi izvršne ovlasti; žali zbog toga što dvama dosad sklopljenim sporazumima o statusu nisu obuhvaćene posebne mjere za operacionalizaciju ljudskih prava kao dijela upravljanja granicama niti se osigurava da se materijalna podrška i obuka trećim zemljama ne pruža počiniteljima kršenja ljudskih prava; žali zbog toga što se tim sporazumima ne regulira jasno odgovornost za moguće kršenje ljudskih prava te traži da se u sve buduće sporazume o statusu uvrste takve mjere; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da se Uredbom (EU) 2019/1896 (9) od Frontexa zahtijeva da osigura pravodobno, dosljedno, transparentno, cjelovito i točno izvješćivanje Parlamenta o njegovim aktivnostima povezanima sa suradnjom s trećim zemljama, a posebice o onima koje su povezane s tehničkom i operativnom pomoći u području upravljanja granicama i povratka u treće zemlje, raspoređivanja časnika za vezu i detaljnih informacija o poštovanju temeljnih prava; poziva Frontex da redovito obavještava Pododbor Parlamenta za ljudska prava, Odbor za vanjske poslove te Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove o svim aktivnostima koje podrazumijevaju suradnju s nadležnim tijelima trećih zemalja, a posebice o operacionalizaciji ljudskih prava kao dijelu takvih aktivnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da bi se Uredbom (EU) 2019/1240 (10) trebala dodatno poboljšati sposobnost EU-a da koordinira, surađuje i razmjenjuje informacije između časnika za vezu zaduženih za imigraciju koji su raspoređeni u trećim zemljama, Komisije i agencija EU-a kako bi se učinkovitije odgovorilo na prioritete Unije u području migracija; ističe da je jedna od središnjih zadaća Upravnog odbora te mreže EU-a potpora razvoju sposobnosti časnika za vezu zaduženih za imigraciju, među ostalim i s pomoću izrade smjernica za provedbu ljudskih prava kao dio njihovih aktivnosti; poziva Komisiju da putem Upravnog odbora hitno izradi takve smjernice temeljene na ljudskim pravima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da druge aktere EU-a koji provode politiku vanjske migracije u kontekstu npr. pomorskih misija EU-a obvezuje i mjerodavno međunarodno pravo i da bi se prosljeđivanje informacija tijelima trećih zemalja koje u konačnici rezultira nezakonitim povratkom migranata i izbjeglica u nesigurne zemlje prema međunarodnom pravu moglo smatrati pomaganjem u kršenju ljudskih prava; naglašava da se vanjskom migracijskom politikom EU-a ne bi trebala podupirati presretanja na moru u okviru kojih se osobe vraćaju u nesigurne luke; |
| --- | --- |

18.

| 19. | preporučuje proširenje mandata, nadležnosti i proračuna Agencije za temeljna prava kako bi joj se omogućilo učinkovito praćenje vanjske dimenzije politika EU-a u području azila i migracija, među ostalim i izdavanjem upozorenja relevantnim tijelima u slučajevima nedostataka u području ljudskih prava; poziva Agenciju za temeljna prava da izradi relevantne alate i smjernice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sa velikom zabrinutošću primjećuje da nije moguće utvrditi identitet većine ljudi koji umru tijekom pokušaja prelaska Sredozemlja; smatra da je potrebno uspostaviti koordinirani europski pristup kako bi se zajamčili brzi i učinkoviti postupci identifikacije te uspostaviti bazu podataka o osobama koje su preminule na putu prema EU-u, kao i o njihovoj imovini i osobnim stvarima kako bi se pružile informacije njihovim obiteljima i rodbini te olakšala identifikacija tijela; traži od EU-a i njegovih država članica da bolje koordiniraju i poboljšaju europsko djelovanje kako bi se zajamčile odgovarajuće i učinkovite operacije traganja i spašavanja; |
| --- | --- |

20.

III.   
  Suradnja EU-a i financijska pomoć trećim zemljama u pogledu migracija

| 21. | primjećuje da se od 2016. sve više primjenjuje povećana uvjetovanost između razvojne suradnje i upravljanja migracijama, uključujući vraćanje i ponovni prihvat; ističe da razvojna suradnja i pomoć EU-a mora biti usklađena s ciljevima održivog razvoja, pa i u kontekstu rodno povezanih djelovanja; u tom pogledu naglašava definiciju službene razvojne pomoći Odbora OECD-a za razvojnu pomoć i načela OECD-a o učinkovitosti razvojne pomoći; ponavlja da je prema člancima 21. UEU-a i 208. UFEU-a primarni cilj politike razvojne suradnje Unije smanjenje i dugoročno iskorjenjivanje siromaštva, borba protiv nejednakosti i isključenosti, promicanje demokratskog upravljanja i ljudskih prava te jačanje održivog i uključivog razvoja; ističe da su takve mjere, zajedno s razvojem stabilnih institucija, ključne za rješavanje temeljnih uzroka migracija; stoga poziva Komisiju da osigura da politike razvojne suradnje, uključujući razvojnu pomoć ili bilateralna ili multilateralna partnerstva, ne budu u suprotnosti s načelima utvrđenima u članku 208. UFEU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži pristup humanitarnoj pomoći zasnovan na potrebama, kojim se poštuju humanitarna načela, međunarodno pravo o ljudskim pravima, međunarodno humanitarno pravo i međunarodno izbjegličko pravo; nadalje ističe da uvjetovanje humanitarne pomoći i hitne pomoći suradnjom s EU-om u području migracija nije kompatibilno s humanitarnim načelima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na to da je cjelovit i javni pregled dodjele sredstava EU-a trećim zemljama radi olakšavanja suradnje u pogledu migracijskih pitanja i dalje nedostupan; poziva Komisiju da zajamči potpunu transparentnost, među ostalim uspostavljanjem jasnog pregleda svih instrumenata u okviru proračuna EU-a koji se koriste za financiranje suradnje s trećim zemljama u području upravljanja migracijama, uključujući informacije o količini, svrsi i izvoru sredstava te detaljne informacije o svim drugim mogućim mjerama potpore koje su pružale agencije EU-a, kao što je Frontex, kako bi se osiguralo da Parlament može učinkovito izvršavati svoju institucionalnu ulogu obavljanja nadzora provedbe proračuna EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe cilj europskih financijskih instrumenata da podrže treće zemlje u razvoju potrebnog institucionalnog okvira i kapaciteta za upravljanje migracijama u svim njezinim aspektima uz istodobno usklađivanje s europskim i međunarodnim standardima; naglašava važnost dodjele znatnog udjela budućih sredstava EU-a za migracije skupinama civilnog društva, nevladinim skupinama i skupinama utemeljenim u zajednici te vladinim, međuvladinim, regionalnim i lokalnim organizacijama koje djeluju u trećim zemljama na pružanju pomoći, zaštiti i praćenju prava migranata, podupirući prisilno raseljene osobama i zajednicama domaćinima; naglašava važnost jamčenja da se znatan udio financiranja EU-a namijeni za poboljšanje ljudskih prava, međunarodne zaštite i budućih izgleda izbjeglica; traži da se financijskom potporom EU-a izrade održiva rješenja za lokalne i regionalne probleme, posebno one povezane s demokratskim procesima i vladavinom prava, socioekonomskim razvojem, zdravstvenom skrbi, obrazovanjem, temeljnim uzrocima siromaštva, zapošljavanjem mladih u zemljama podrijetla, socijalnom isključenošću, rodnom ravnopravnošću, klimatskim promjenama, sukobima i pristupom uslugama te da se promiču prava izbjeglica i jača samostalnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da redovno i javno izvještava Parlament o financiranju programa suradnje povezanih s migracijama u trećim zemljama i njihovim učinkom na ljudska prava i o načinima na koje partnerske zemlje to financiranje upotrebljavaju, uključujući radnu skupinu za instrumente vanjskog financiranja Odbora za vanjske poslove; žali zbog toga što Parlament nije uključen u nadzor kriznih fondova, uključujući uzajamne fondove EU-a; traži da se Parlamentu dodijeli istaknutija uloga u praćenju učinka upotrebe financijskih doprinosa EU-a za ljudska prava u tim trećim zemljama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da Parlament mora u potpunosti koristiti svoje ovlasti provedbe, nadzora i proračunske kontrole, kao i postupke revizije Europskog revizorskog suda, za razvojne fondove, uzajamne fondove, mogućnosti i druge instrumente financiranja koji se upotrebljavaju za ispunjavanje ciljeva politike EU-a povezanih s migracijama te osigurati da se odluke o financiranju EU-a i povezana dodijeljena sredstva pridržavaju načela zakonitosti i dobrog financijskog upravljanja Unije, u skladu s Financijskom uredbom EU-a (11); |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da je pristup zasnovan na ljudskim pravima primjenjiv na sve stupove NDICI-ja, uključujući odgovor na krizu u stupu brzog odgovora; ponovno naglašava da bi potrošnja povezana s migracijama u NDICI-ju trebala indikativno biti 10 % te da bi se aktivnosti povezane s migracijama u okviru NDICI-ja trebale usredotočiti na rješavanje temeljnih uzroka nezakonitih migracija i prisilnog raseljavanja te na potporu povećanoj suradnji radi omogućivanja sigurnih, urednih, zakonitih i odgovornih migracija, kao i na provedbu planiranih i dobro vođenih migracijskih politika i upravljanja; naglašava da je NDICI vanjski instrument i da bi trebalo postojati jasno razgraničenje između unutarnjih i vanjskih migracijskih politika, instrumenata i fondova EU-a; ističe da bi konačni sporazum o aktivnostima povezanima s migracijama u NDICI-ju trebao biti horizontalno usklađen s unutarnjim fondovima EU-a, kao i s instrumentom pretpristupne pomoći (IPA) kako bi se izbjegla preklapanja; napominje da bi se djelovanje povezano s migracijama u kriznim situacijama putem stupa djelovanja brzog odgovora trebalo posebno usmjeravati na potrebe koje se odnose na prisilno raseljavanje, uključujući potporu zajednicama domaćinima, u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom i načelima; u tom pogledu ustraje u potrebi osiguravanja da višegodišnji financijski okvir 2021. – 2027. bude popraćen čvrstim okvirom ljudskih prava za utvrđivanje, provedbu i praćenje budućih programa suradnje u području migracija kako bi se isplata sredstava EU-a povezala s obvezama u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

27.

IV.   
  Ciljevi vanjske politike EU-a o ljudskim pravima i migracijama

| 28. | podsjeća na obvezu EU-a i njegovih država članica u okviru Globalnog sporazuma o izbjeglicama da dijele odgovornost za učinkovitu i sveobuhvatnu zaštitu izbjeglica i da smanje pritisak na zemlje domaćine; u tom pogledu naglašava da bi EU i njegove države članice trebali povećati obveze u pogledu preseljenja, pritom jamčeći da preseljenje ne bude uvjetovano suradnjom tranzitne zemlje u pogledu ponovnog prihvata ili granične kontrole te pojačati sigurne i zakonite putove i spriječiti prisilno vraćanje izbjeglica iz zemalja domaćina; poziva EU i njegove države članice da doprinesu bolje strukturiranom i znatnijem financiranju zajednica i zemalja koje prihvaćaju najviše izbjeglica; ponovno ističe važnost potpune provedbe 23 ciljeva Globalnog sporazuma za sigurne, propisne i zakonite migracije; smatra da Parlament mora izvršavati propisan nadzor obaju sporazuma koje provodi EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | traži od EU-a i njegovih država članica da vode migracijsku politiku koja u potpunosti odražava ljudska prava migranata i izbjeglica kako su sadržana u međunarodnom, regionalnom i nacionalnom pravu; poziva ESVD, Komisiju i države članice da surađuju s trećim zemljama u pogledu prava migranata kao integralne dimenzije politike EU-a o ljudskim pravima; ustraje u tome da bi veza između ljudskih prava i migracija trebala biti na odgovarajući način obuhvaćena okvirom bilateralnih dijaloga EU-a i relevantnih zemalja o ljudskim pravima; poziva delegacije EU-a u tim zemljama da pomno prate prava migranata, posebno u tranzitnim zemljama, kao i prava izbjeglica i interno raseljenih osoba; ističe hitnu potrebu za stvaranjem i jačanjem sigurnih i zakonitih putova migracija i zaštite kako bi se zajamčila ljudska prava i izbjegli gubici života; ustraje u potrebi za proaktivnim angažiranjem EU-a u zemljama u kojima su borci za ljudska prava i organizacije civilnog društva i organizacije zasnovane u zajednicama, uključujući one koji štite živote migranata i tražitelja azila koji su u opasnosti, pod prijetnjom ili su kriminalizirani zbog svojeg legitimnog rada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | traži od EU-a da provede globalnu kampanju kako bi se pružila potpora sveopćoj ratifikaciji Ženevske konvencije u pogledu statusa izbjeglica i njezina protokola iz 1967.; apelira na države članice da budu predvodnice, pridržavajući se Konvencije UN-a o pravima radnika migranata, koja je jedna od temeljnih konvencija UN-a u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da na multilateralnim forumima EU mora preuzeti vodeću ulogu u podupiranju razvoja politike i normi u vezi s pravima migranata; ističe ključnu ulogu međunarodnih organizacija, regionalnih tijela i nevladinih organizacija kao što su Međunarodni odbor Crvenoga križa, visoki povjerenik UN-a za izbjeglice (UNHCR) i Agencija UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) te OHCHR i posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava migranata; poziva Komisiju i države članice da povećaju financijsku i političku potporu tim organizacijama i tijelima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | traži od EU-a da u osmišljanje, provedbu i evaluaciju projekata koji se provode u trećim zemljama uključi dijasporu, pogođene zajednice, organizacije pod vodstvom izbjeglica i migranata, posebno one koje vode žene, te predstavnike civilnog društva; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  SL L 189, 27.6.2014., str. 93.

(2)  SL C 215, 19.6.2018., str. 111.

(3)  SL C 294, 12.8.2016., str. 18.

(4)  SL C 346, 21.9.2016., str. 47.

(5)  SL C 58, 15.2.2018., str. 9.

(6)  SL C 101, 16.3.2018., str. 47.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0323.

(8)  Direktiva Vijeća 2002/90/EZ od 28. studenoga 2002. o definiranju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (SL L 328, 5.12.2002., str. 17.).

(9)  Uredba (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (SL L 295, 14.11.2019., str. 1.).

(10)  Uredba (EU) 2019/1240Europskog Parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o uspostavi europske mreže časnika za vezu zaduženih za imigraciju (SL L 198, 25.7.2019., str. 88.).

(11)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/81

---

P9_TA(2021)0243

Izvješća o Turskoj za 2019. i 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Turskoj za 2019. i 2020. (2019/2176(INI))

(2022/C 15/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. o politici proširenja EU-a (COM(2020)0660) i popratno izvješće o Turskoj za 2020. godinu (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. o politici proširenja EU-a (COM(2020)0660) i popratno izvješće o Turskoj za 2020. godinu (SWD(2020)0355),

| — | uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005. te činjenicu da pristupanje Turske EU-u, što vrijedi za sve zemlje kandidatkinje, ovisi o potpunom zadovoljavanju kriterija iz Kopenhagena i potrebi normalizacije odnosa sa svim državama članicama, uključujući Republiku Cipar, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005. te činjenicu da pristupanje Turske EU-u, što vrijedi za sve zemlje kandidatkinje, ovisi o potpunom zadovoljavanju kriterija iz Kopenhagena i potrebi normalizacije odnosa sa svim državama članicama, uključujući Republiku Cipar,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. o politici proširenja EU-a (COM(2019)0260) i popratno izvješće o Turskoj za 2019. godinu (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. o politici proširenja EU-a (COM(2019)0260) i popratno izvješće o Turskoj za 2019. godinu (SWD(2019)0220),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir izjavu nekadašnje Europske zajednice i njezinih država članica od 21. rujna 2005. nakon izjave Turske pri potpisivanju Protokola iz Ankare 29. srpnja 2005., koji obuhvaća odredbu prema kojoj je priznavanje svih država članica neophodan dio pregovora, te uzimajući u obzir potrebu da Turska nastavi s normalizacijom svojih odnosa sa svim državama članicama i u potpunosti provede Dodatni protokol za proširenje Sporazuma iz Ankare na sve države članice uklanjanjem svih prepreka slobodnom kretanju robe, uključujući ograničenja na prijevozna sredstva, bez prejudiciranja i bez diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu nekadašnje Europske zajednice i njezinih država članica od 21. rujna 2005. nakon izjave Turske pri potpisivanju Protokola iz Ankare 29. srpnja 2005., koji obuhvaća odredbu prema kojoj je priznavanje svih država članica neophodan dio pregovora, te uzimajući u obzir potrebu da Turska nastavi s normalizacijom svojih odnosa sa svim državama članicama i u potpunosti provede Dodatni protokol za proširenje Sporazuma iz Ankare na sve države članice uklanjanjem svih prepreka slobodnom kretanju robe, uključujući ograničenja na prijevozna sredstva, bez prejudiciranja i bez diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir članak 46. Europske konvencije o ljudskim pravima prema kojem se ugovorne strane obvezuju da će poštovati konačne presude Europskog suda za ljudska prava u svakom predmetu u kojemu sudjeluju kao stranke u postupku pa time i obvezu Turske da provede sve presude europskih sudova, uključujući i Europski sud za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 46. Europske konvencije o ljudskim pravima prema kojem se ugovorne strane obvezuju da će poštovati konačne presude Europskog suda za ljudska prava u svakom predmetu u kojemu sudjeluju kao stranke u postupku pa time i obvezu Turske da provede sve presude europskih sudova, uključujući i Europski sud za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. i 18. lipnja 2019. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja, zaključke Vijeća od 15. srpnja i 14. listopada 2019. o neovlaštenim aktivnostima bušenja koje Turska provodi u istočnom Sredozemlju, zaključke Europskoga vijeća od 12. prosinca 2019., 1.i 2. te 15. i 16. listopada 2020., izjavu ministara vanjskih poslova EU-a od 15. svibnja 2020. i njihovu videokonferenciju od 14. kolovoza 2020. o stanju u istočnom Sredozemlju, ishod neformalnog sastanka ministara vanjskih poslova EU-a u Gymnichu održanog 27. i 28. kolovoza 2020. te sve prethodne relevantne zaključke Vijeća i Europskoga vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. i 18. lipnja 2019. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja, zaključke Vijeća od 15. srpnja i 14. listopada 2019. o neovlaštenim aktivnostima bušenja koje Turska provodi u istočnom Sredozemlju, zaključke Europskoga vijeća od 12. prosinca 2019., 1.i 2. te 15. i 16. listopada 2020., izjavu ministara vanjskih poslova EU-a od 15. svibnja 2020. i njihovu videokonferenciju od 14. kolovoza 2020. o stanju u istočnom Sredozemlju, ishod neformalnog sastanka ministara vanjskih poslova EU-a u Gymnichu održanog 27. i 28. kolovoza 2020. te sve prethodne relevantne zaključke Vijeća i Europskoga vijeća,

| — | uzimajući u obzir izjavu UNESCO-a od 10. srpnja 2020. o Aji Sofiji (Istanbul), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu UNESCO-a od 10. srpnja 2020. o Aji Sofiji (Istanbul),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. ožujka 2021. o stanju političkih, gospodarskih i trgovinskih odnosa između EU-a i Turske (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. ožujka 2021. o stanju političkih, gospodarskih i trgovinskih odnosa između EU-a i Turske (JOIN(2021)0008),

| — | uzimajući u obzir izvješće povjerenice za ljudska prava pri Vijeću Europe od 19. veljače 2020. nakon njezina posjeta Turskoj od 1. do 5. srpnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće povjerenice za ljudska prava pri Vijeću Europe od 19. veljače 2020. nakon njezina posjeta Turskoj od 1. do 5. srpnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir relevantne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Cipru, uključujući Rezoluciju 550 (1984) i Rezoluciju 789 (1992), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Cipru, uključujući Rezoluciju 550 (1984) i Rezoluciju 789 (1992),

| — | uzimajući u obzir Izjavu EU-a i Turske od 18. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu EU-a i Turske od 18. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. travnja 2020. o četvrtom godišnjem izvješću o Instrumentu za izbjeglice u Turskoj (COM(2020)0162), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. travnja 2020. o četvrtom godišnjem izvješću o Instrumentu za izbjeglice u Turskoj (COM(2020)0162),

| — | uzimajući u obzir Svjetski indeks slobode medija iz 2020. koji su sastavili Reporteri bez granica, na kojemu Turska zauzima 154. mjesto od ukupno 180 zemalja, te izvješće o Turskoj za 2020. godinu u sklopu Bertelsmannova indeksa transformacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Svjetski indeks slobode medija iz 2020. koji su sastavili Reporteri bez granica, na kojemu Turska zauzima 154. mjesto od ukupno 180 zemalja, te izvješće o Turskoj za 2020. godinu u sklopu Bertelsmannova indeksa transformacije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenja Venecijanske komisije Vijeća Europe, posebno ona od 10. i 11. ožujka 2017. o promjenama Ustava koje je usvojila Velika narodna skupština Turske 21. siječnja 2017. i o kojima se trebalo odlučivati na nacionalnom referendumu 16. travnja 2017., o mjerama utvrđenima u nedavnim hitnim dekretima u pogledu slobode medija te o dužnostima, nadležnostima i djelovanju mirovnih sudova u kaznenim predmetima, od 6. i 7. listopada 2017. o odredbama Hitnog dekreta br. 674. od 1. rujna 2016. o provedbi lokalne demokracije u Turskoj, od 9. i 10. prosinca 2016. o hitnim dekretima br. 667 – 676 koji su doneseni nakon neuspjelog pokušaja državnog udara 15. srpnja 2016. te od 14. i 15. listopada 2016. o suspenziji drugog stavka članka 83. Ustava (parlamentarna nepovredivost), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Venecijanske komisije Vijeća Europe, posebno ona od 10. i 11. ožujka 2017. o promjenama Ustava koje je usvojila Velika narodna skupština Turske 21. siječnja 2017. i o kojima se trebalo odlučivati na nacionalnom referendumu 16. travnja 2017., o mjerama utvrđenima u nedavnim hitnim dekretima u pogledu slobode medija te o dužnostima, nadležnostima i djelovanju mirovnih sudova u kaznenim predmetima, od 6. i 7. listopada 2017. o odredbama Hitnog dekreta br. 674. od 1. rujna 2016. o provedbi lokalne demokracije u Turskoj, od 9. i 10. prosinca 2016. o hitnim dekretima br. 667 – 676 koji su doneseni nakon neuspjelog pokušaja državnog udara 15. srpnja 2016. te od 14. i 15. listopada 2016. o suspenziji drugog stavka članka 83. Ustava (parlamentarna nepovredivost),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, osobito one od 13. ožujka 2019. o izvješću Komisije o Turskoj za 2018. (2) od 19. rujna 2019. o stanju u Turskoj, s naglaskom na smjenjivanju izabranih gradonačelnika (3) , od 24. listopada 2019. o turskoj vojnoj operaciji na sjeveroistoku Sirije i njezinim posljedicama (4) i od 17. rujna 2020. o pripremi izvanrednog sastanka Europskog vijeća s naglaskom na opasnoj eskalaciji i ulozi Turske u istočnom Sredozemlju (5) i od 26. studenoga 2020. o eskalaciji napetosti u Varoshi nakon nezakonitih mjera Turske i hitne potrebe za nastavkom razgovora (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, osobito one od 13. ožujka 2019. o izvješću Komisije o Turskoj za 2018. (2) od 19. rujna 2019. o stanju u Turskoj, s naglaskom na smjenjivanju izabranih gradonačelnika (3) , od 24. listopada 2019. o turskoj vojnoj operaciji na sjeveroistoku Sirije i njezinim posljedicama (4) i od 17. rujna 2020. o pripremi izvanrednog sastanka Europskog vijeća s naglaskom na opasnoj eskalaciji i ulozi Turske u istočnom Sredozemlju (5) i od 26. studenoga 2020. o eskalaciji napetosti u Varoshi nakon nezakonitih mjera Turske i hitne potrebe za nastavkom razgovora (6),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0153/2021),

| A. | budući da je Turska povezana s EU-om Sporazumom o pridruživanju iz 1964. (7), a carinska unija uspostavljena je 1995., budući da je Europsko vijeće u prosincu 1999. Turskoj odobrilo status zemlje kandidatkinje, a pregovori o pristupanju otvoreni su u listopadu 2005., budući da od 1999. Turska uživa najambiciozniji i međusobno najzahtjevniji model odnosa koji EU može ponuditi nekoj zemlji, a to je kandidatski status za članstvo u EU-u; budući da se od Turske, kao zemlje kandidatkinje i važnog partnera EU-a, očekuje da poštuje kriterije iz Kopenhagena, da ih se pridržava, te da slijedi najviše standarde demokracije, poštovanja ljudskih prava i vladavine prava, uključujući poštovanje međunarodnih konvencija kojima EU pristupa; budući da se time pretpostavlja potreba da se u okviru naprednog procesa pristupanja jasno obveže na reforme koje se zahtijevaju u okviru raznih otvorenih poglavlja te da je stoga potrebno postupno se uskladiti s pravnom stečevinom EU-a i u svim aspektima približiti se vrijednostima, interesima, standardima i politikama EU-a; budući da status zemlje kandidatkinje podrazumijeva potrebu za ostvarivanjem i održavanjem dobrosusjedskih odnosa s EU-om i njegovim državama članicama bez pravljenja razlike među njima; budući da je Turska, kao zemlja kandidatkinja i u okviru procesa pristupanja, poduzela niz važnih reformi koje su tijekom određenog razdoblja pružile nadu za napredak prema članstvu u EU-u; budući da je tijekom svih tih godina pristupni proces uživao snažnu podršku EU-a, kako političku tako i financijsku; |
| --- | --- |

A.

budući da je Turska povezana s EU-om Sporazumom o pridruživanju iz 1964. (7), a carinska unija uspostavljena je 1995., budući da je Europsko vijeće u prosincu 1999. Turskoj odobrilo status zemlje kandidatkinje, a pregovori o pristupanju otvoreni su u listopadu 2005., budući da od 1999. Turska uživa najambiciozniji i međusobno najzahtjevniji model odnosa koji EU može ponuditi nekoj zemlji, a to je kandidatski status za članstvo u EU-u; budući da se od Turske, kao zemlje kandidatkinje i važnog partnera EU-a, očekuje da poštuje kriterije iz Kopenhagena, da ih se pridržava, te da slijedi najviše standarde demokracije, poštovanja ljudskih prava i vladavine prava, uključujući poštovanje međunarodnih konvencija kojima EU pristupa; budući da se time pretpostavlja potreba da se u okviru naprednog procesa pristupanja jasno obveže na reforme koje se zahtijevaju u okviru raznih otvorenih poglavlja te da je stoga potrebno postupno se uskladiti s pravnom stečevinom EU-a i u svim aspektima približiti se vrijednostima, interesima, standardima i politikama EU-a; budući da status zemlje kandidatkinje podrazumijeva potrebu za ostvarivanjem i održavanjem dobrosusjedskih odnosa s EU-om i njegovim državama članicama bez pravljenja razlike među njima; budući da je Turska, kao zemlja kandidatkinja i u okviru procesa pristupanja, poduzela niz važnih reformi koje su tijekom određenog razdoblja pružile nadu za napredak prema članstvu u EU-u; budući da je tijekom svih tih godina pristupni proces uživao snažnu podršku EU-a, kako političku tako i financijsku;

| B. | budući da je poštovanje načela vladavine prava i međunarodnog prava, uključujući prije svega diobu vlasti, borbu protiv korupcije i organiziranoga kriminaliteta, slobodu udruživanja i mirnoga prosvjedovanja, slobodu izražavanja i prava etničkih i drugih manjina i zajednica, ključni element za dobre odnose između EU-a i Turske; |
| --- | --- |

B.

budući da je poštovanje načela vladavine prava i međunarodnog prava, uključujući prije svega diobu vlasti, borbu protiv korupcije i organiziranoga kriminaliteta, slobodu udruživanja i mirnoga prosvjedovanja, slobodu izražavanja i prava etničkih i drugih manjina i zajednica, ključni element za dobre odnose između EU-a i Turske;

| C. | budući da analiza izvješća Komisije o Turskoj od 2014., posebno izvješća za 2019. i 2020., pokazuje da se turska vlada nažalost sve više i brže udaljava od vrijednosti EU-a i njegovog normativnog okvira, što je u suprotnosti s očekivanjima od zemlje kandidatkinje, i to ne samo domaćim demokratskim nazadovanjem, nego i agresivnim vanjskopolitičkim potezima, uključujući nezakonite radnje usmjerene protiv država članica EU-a; budući da ta izvješća ukazuju na to da Turska nije provela preporuke iz prethodnih izvješća te ističu nedostatak angažmana turske strane i dovode u pitanje njezinu želju za pristupanjem Uniji; budući da su se sa zabrinutošću i kritički u vezi s općim nazadovanjem u Turskoj izrazile i druge relevantne međunarodne organizacije kao što je Vijeće Europe i međunarodne organizacije za ljudska prava; budući da je odraz toga i sve veći broj predmeta i ključnih presuda Europskoga suda za ljudska prava; budući da je to nazadovanje uočeno u trima glavnim područjima, a to su: slabljenje vladavine prava i temeljnih prava, reforme institucionalnog okvira i povezane reforme te vanjska politika koja postaje sve konfliktnija te umjesto dijaloga i diplomacije sve više naginje militantnim opcijama; budući da u svim tim trima područjima postoji jasno odstupanje od standarda, politika i interesa EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da analiza izvješća Komisije o Turskoj od 2014., posebno izvješća za 2019. i 2020., pokazuje da se turska vlada nažalost sve više i brže udaljava od vrijednosti EU-a i njegovog normativnog okvira, što je u suprotnosti s očekivanjima od zemlje kandidatkinje, i to ne samo domaćim demokratskim nazadovanjem, nego i agresivnim vanjskopolitičkim potezima, uključujući nezakonite radnje usmjerene protiv država članica EU-a; budući da ta izvješća ukazuju na to da Turska nije provela preporuke iz prethodnih izvješća te ističu nedostatak angažmana turske strane i dovode u pitanje njezinu želju za pristupanjem Uniji; budući da su se sa zabrinutošću i kritički u vezi s općim nazadovanjem u Turskoj izrazile i druge relevantne međunarodne organizacije kao što je Vijeće Europe i međunarodne organizacije za ljudska prava; budući da je odraz toga i sve veći broj predmeta i ključnih presuda Europskoga suda za ljudska prava; budući da je to nazadovanje uočeno u trima glavnim područjima, a to su: slabljenje vladavine prava i temeljnih prava, reforme institucionalnog okvira i povezane reforme te vanjska politika koja postaje sve konfliktnija te umjesto dijaloga i diplomacije sve više naginje militantnim opcijama; budući da u svim tim trima područjima postoji jasno odstupanje od standarda, politika i interesa EU-a;

| D. | budući da je u svojem prethodnom godišnjem izvješću Parlament naglasio svoju zabrinutost zbog razvoja događaja u Turskoj i ozbiljnog nazadovanja te je zatražio od Turske da se suzdrži od bilo kakvih radnji kojima bi se kršila suverenost i suverena prava država članica EU-a, kao i od svih provokacija koje bi ugrozile mogućnost konstruktivnog i iskrenog dijaloga, te je pozvao Komisiju i države članice da formalno obustave pristupne pregovore s Turskom u skladu s pregovaračkim okvirom; budući da Parlament ostaje predan demokratskom i političkom dijalogu s Turskom; budući da je Parlament u više navrata pozivao na otvaranje pregovora o poglavlju 23. o pravosuđu i temeljnim pravima i poglavlju 24. o pravdi, slobodi i sigurnosti u vrijeme kada se turska vlada obvezala na provedbu ozbiljnih reformi; budući da je Parlament značajno smanjio pretpristupno financiranje Turske, u svjetlu nazadovanja demokracije i nesposobnosti poštovanja vladavine prava; budući da je Komisija navela da, kad je riječ o financijskim sredstvima za programe u Turskoj, EU sada pruža minimalnu potporu civilnom društvu i relevantnim dionicima, kao što su novinari i borci za ljudska prava; |
| --- | --- |

D.

budući da je u svojem prethodnom godišnjem izvješću Parlament naglasio svoju zabrinutost zbog razvoja događaja u Turskoj i ozbiljnog nazadovanja te je zatražio od Turske da se suzdrži od bilo kakvih radnji kojima bi se kršila suverenost i suverena prava država članica EU-a, kao i od svih provokacija koje bi ugrozile mogućnost konstruktivnog i iskrenog dijaloga, te je pozvao Komisiju i države članice da formalno obustave pristupne pregovore s Turskom u skladu s pregovaračkim okvirom; budući da Parlament ostaje predan demokratskom i političkom dijalogu s Turskom; budući da je Parlament u više navrata pozivao na otvaranje pregovora o poglavlju 23. o pravosuđu i temeljnim pravima i poglavlju 24. o pravdi, slobodi i sigurnosti u vrijeme kada se turska vlada obvezala na provedbu ozbiljnih reformi; budući da je Parlament značajno smanjio pretpristupno financiranje Turske, u svjetlu nazadovanja demokracije i nesposobnosti poštovanja vladavine prava; budući da je Komisija navela da, kad je riječ o financijskim sredstvima za programe u Turskoj, EU sada pruža minimalnu potporu civilnom društvu i relevantnim dionicima, kao što su novinari i borci za ljudska prava;

| E. | budući da je unatoč principijelnom stajalištu Parlamenta i svim trenutačnim okolnostima, Europsko vijeće u još jednom pokušaju obnove naših odnosa u svojim zaključcima od 1. i 2. listopada 2020. Turskoj ponudilo obnovljeni i opsežni pozitivni program pod uvjetom da se nastave konstruktivni napori Turske u obustavi nezakonitih aktivnosti prema Grčkoj i Cipru, da se učine obostrane ustupci, smanje napetosti i prekine agresivno ponašanje; budući da je Europsko vijeće u istim zaključcima istaknulo da će EU, u slučaju ponovljenih jednostranih radnji ili provokacija kojima Turska krši međunarodni zakon, iskoristiti sve instrumente i mogućnosti koje mu stoje na raspolaganju, uključujući one u skladu s člankom 29. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kako bi obranio svoje interese i interese država članica te shodno tome donio odluke; budući da je Turska nedavno pristala nastaviti preliminarne razgovore s Grčkom kako bi se pokušalo riješiti otvorena pitanja koja utječu na odnose između Turske i Grčke i koja se odnose na grčka suverena prava; budući da je riječ o pozitivnom razvoju događaja koji bi mogao značiti početak novog razdoblja dijaloga i suradnje između Turske i EU-a i njegovih država članica; budući da bi više pozitivnih koraka i inicijativa, a prije svega stvarnih djelovanja Turske, koji nadilaze puke izjave, uvelike doprinijelo ponovnom razumijevanju o budućnosti bilateralnih odnosa; budući da je u tim okolnostima važno promicati izgradnju povjerenja i širi opseg promišljanja o budućnosti odnosa između Turske i EU-a te omogućiti diplomaciji da ispuni težnje i očekivanja u pogledu odnosa EU-a i Turske, uz istodobno održavanje visokog stupnja opreznosti i dijaloga o stanju ljudskih prava u Turskoj; |
| --- | --- |

E.

budući da je unatoč principijelnom stajalištu Parlamenta i svim trenutačnim okolnostima, Europsko vijeće u još jednom pokušaju obnove naših odnosa u svojim zaključcima od 1. i 2. listopada 2020. Turskoj ponudilo obnovljeni i opsežni pozitivni program pod uvjetom da se nastave konstruktivni napori Turske u obustavi nezakonitih aktivnosti prema Grčkoj i Cipru, da se učine obostrane ustupci, smanje napetosti i prekine agresivno ponašanje; budući da je Europsko vijeće u istim zaključcima istaknulo da će EU, u slučaju ponovljenih jednostranih radnji ili provokacija kojima Turska krši međunarodni zakon, iskoristiti sve instrumente i mogućnosti koje mu stoje na raspolaganju, uključujući one u skladu s člankom 29. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kako bi obranio svoje interese i interese država članica te shodno tome donio odluke; budući da je Turska nedavno pristala nastaviti preliminarne razgovore s Grčkom kako bi se pokušalo riješiti otvorena pitanja koja utječu na odnose između Turske i Grčke i koja se odnose na grčka suverena prava; budući da je riječ o pozitivnom razvoju događaja koji bi mogao značiti početak novog razdoblja dijaloga i suradnje između Turske i EU-a i njegovih država članica; budući da bi više pozitivnih koraka i inicijativa, a prije svega stvarnih djelovanja Turske, koji nadilaze puke izjave, uvelike doprinijelo ponovnom razumijevanju o budućnosti bilateralnih odnosa; budući da je u tim okolnostima važno promicati izgradnju povjerenja i širi opseg promišljanja o budućnosti odnosa između Turske i EU-a te omogućiti diplomaciji da ispuni težnje i očekivanja u pogledu odnosa EU-a i Turske, uz istodobno održavanje visokog stupnja opreznosti i dijaloga o stanju ljudskih prava u Turskoj;

Opća ocjena pristupnog procesa

| 1. | s ozbiljnom zabrinutošću primjećuje da se posljednjih godina, iako je Turska zemlja kandidatkinja, njezina vlada stalno i sve više odmiče od vrijednosti i standarda EU-a; usto ističe da su jednostrane mjere na istočnom Sredozemlju te snažne i ponekad provokativne izjave protiv EU-a i njegovih država članica dovele do povijesno niske razine odnosa između EU-a i Turske, pri čemu se njihov odnos pogoršao do te mjere da obje strane moraju temeljito procijeniti trenutačno stanje i okvir tih odnosa kako bi se ponovno uspostavio dijalog u kontekstu uzajamnog povjerenja i suradnje te učinkovito riješili temeljni uzroci aktualnih sukoba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da su nedostatak političke volje Turske da provede reforme potrebne u okviru procesa pristupanja i njezin neuspjeh u rješavanju ozbiljne zabrinutosti EU-a u pogledu vladavine prava i temeljnih prava duboko i negativno utjecali na proces pristupanja i njegove izglede te doveli do toga da odnosi EU-a i Turske postupno postaju sve više transakcijski i vođeni okolnostima koje gotovo da i ne odražavaju izvorni planirani format postupnog i progresivnog usklađivanja s unaprijed utvrđenim mjerilima; ističe da je rezultat toga otvaranje samo 16 od 35 poglavlja u okviru pristupnih pregovora, a samo je jedno poglavlje privremeno zatvoreno; stoga naglašava da u trenutačnim okolnostima pristupni pregovori Turske nažalost u stvarnosti stoje na mjestu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vrlo je zabrinut zbog toga što se tijekom godina nenapredovanje Turske prema EU-a pretvorilo u potpuno povlačenje koje karakterizira snažno nazadovanje u trima glavnim aspektima, a to su: i. nazadovanje u pogledu vladavine prava i temeljnih prava, ii. donošenje nazadovnih institucionalnih reformi te iii. vođenje konfliktne i neprijateljske vanjske politike, među ostalim prema EU-u i njegovim državama članicama, posebno Grčkoj i Cipru; nadalje je zabrinut zbog činjenice da to nazadovanje sve češće ide ruku po ruku s eksplicitnom i ponekad agresivnom retorikom usmjerenom protiv EU-a, koju koriste visoki vladini dužnosnici, uključujući samog predsjednika, a koju dodatno potpiruju provladine medijske kuće; u tom kontekstu poziva Tursku da preispita i vjerodostojno pokaže je li iskrena u svojoj namjeri uspostavljanja bliskijih odnosa i usklađivanja s Europskom unijom i putem koji vodi k EU-u, jer je to neizostavan element održivosti čitava pristupnog procesa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da nijedan poticaj koji bi EU mogao ponuditi ne može zamijeniti prijeko potrebnu političku volju u Turskoj za poštovanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, a time i članstvo u EU-u; podsjeća da se proces pristupanja temelji na zaslugama i ovisi o objektivnom napretku i konkretnoj predanosti kriterijima iz Kopenhagena, dobrosusjedskim odnosima s državama članicama EU-a i vrijednostima EU-a; prima na znanje dosljednu strategiju otvorenosti i dobre vjere koju je EU usvojio, i koja se nedavno materijalizirala u obliku obnovljenog pozitivnog programa koji je Europsko vijeće predstavilo u listopadu 2020.; nadalje, prima na znanje aktualne diplomatske napore EU-a usmjerene na obnovu sposobnosti za istinskim i učinkovitim dijalogom s Turskom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prepoznaje da su nedovoljni rezultati jednog sve više stagnirajućeg procesa pristupanja pridonijeli zamoru koji se osjeća na objema stranama te doveli do postupnog udaljavanja i sve većeg nepoštovanja od strane turskih vlasti prema rezultatima Komisijina procesa za praćenje napretka i rezolucijama Parlamenta; podsjeća u tom kontekstu da je Vijeće stalno blokiralo otvaranje poglavlja 23. o pravosuđu i temeljnim pravima i poglavlja 24. o pravdi, slobodi i sigurnosti u vrijeme kada se turska vlada obvezala na provedbu ozbiljnih reformi (doduše to nikad nije učinila) i kada su se mogla koristiti jasna mjerila; ističe, međutim, da blokada Vijeća ne može biti izgovor za nazadovanje posljednjih godina; stajališta je da je proces pristupanja postao sam sebi svrha; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da situacija od posljednjeg izvješća Parlamenta ne da nije bolja nego je još i gora u pogledu unutarnje, institucionalne i vanjske politike; stoga odlučno ustraje da, ako se trenutačni negativni trend hitno i dosljedno ne preokrene, Komisija treba u skladu s pregovaračkim okvirom iz listopada 2005. preporučiti službenu obustavu pristupnih pregovora s Turskom, kako bi obje strane realno i s pomoću strukturiranog i sveobuhvatnog dijaloga na visokoj razini, sagledale prikladnost postojećeg okvira i njegovu sposobnost funkcioniranja ili, ako je to potrebno, istražile nove modele budućih odnosa; priznaje da bi se pregovori u svakom slučaju trebali voditi u dobroj vjeri i da ih se ne smije opstruirati ili minirati samo na temelju kulturnih ili vjerskih razloga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog trenutačnog nedostatka razumijevanja između EU-a i Turske, ali ponovno potvrđuje svoje čvrsto uvjerenje da je Turska zemlja od strateške važnosti u političkom, gospodarskom i vanjskopolitičkom smislu, partner koji je ključan za stabilnost šire regije i saveznik s kojim EU želi ostvariti najbolje moguće odnose, među ostalim unutar NATO-a, s ciljem stvaranja stabilnog i sigurnog okruženja u istočnom Sredozemlju koje se temelji na dobrom dijalogu, predanosti, poštovanju i uzajamnom povjerenju; ponovno potvrđuje svoj interes za strateško usklađivanje i konstruktivnu suradnju na temelju zajedničkih vrijednosti i interesa u područjima kao što su vanjska politika i sigurnost, gospodarstvo, trgovina, migracije, klimatske promjene i digitalizacija; razočaran je zbog toga što su sve te mogućnosti za pozitivan odnos narušene trenutačnom politikom vodstva Turske, među ostalim zbog destabilizirajućeg stava Turske u regiji i jednostranih mjera kojima se krši međunarodno pravo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | iskazuje svoju volju za jačanjem i produbljivanjem obostranog znanja i razumijevanja turskog društva i društava država članica, promicanjem kulturnog rasta i društveno-kulturnih razmjena te borbom protiv svih oblika društvenih, vjerskih, etničkih ili kulturnih predrasuda i netolerancije; odlučno ponavlja da su Europska unija i njezine države članice prije svega prijatelji i partneri Turske te turskog stanovništva, s kojima EU dijeli duboke trgovinske, kulturne i povijesne veze; izražava svoju potpunu predanost nastavku pružanja potpore neovisnom civilnom društvu Turske u svim okolnostima i u okviru svih mogućih budućih odnosa; međutim vjeruje da je pristupni proces i dalje najsnažniji instrument za vršenje normativnog pritiska na tursku vladu i vođenje konstruktivnog dijaloga s njome te da je najbolji okvir za održavanje demokratskih i proeuropskih težnji turskog društva i za promicanje konvergencije s EU-om i njegovim državama članicama u pogledu politika i standarda, među ostalim kada je riječ o temeljnim pravima i demokratskim vrijednostima; ističe da će isključivo transakcijski odnos teško doprinijeti napredovanju Turske prema demokratičnijem modelu i da će za to biti potrebna politička volja na najvišoj političkoj razini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | u tom kontekstu naglašava važnost osiguravanja, usporedno sa sposobnošću dijaloga na institucionalnoj razini, bliskih funkcionalnih veza s turskim društvom; stoga potiče Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da prednost daju dinamičnom civilnom društvu u Turskoj i njegovim naporima za promicanje demokracije te da nastave podupirati turske organizacije civilnog društva s pomoću relevantnih financijskih instrumenata, uključujući Instrument pretpristupne pomoći (IPA), s obzirom na to da bi te organizacije mogle doprinijeti stvaranju političke volje potrebne za izgradnju čvrstih temelja za proces integracije u EU; u tom kontekstu ponavlja svoj zahtjev da EU upravlja sredstvima Instrumenta pretpristupne pomoći za političke reforme u Turskoj te da se ta sredstva i dalje usmjeravaju na poticanje dijaloga i pružanje potpore civilnom društvu, nedržavnim akterima i međuljudskim kontaktima, sve dok ta zemlja ne ostvari napredak u pogledu demokracije, vladavine prava i ljudskih prava; potiče nov i neposredan mehanizam konstruktivnog dijaloga s turskim civilnim društvom radi izgradnje uzajamnog povjerenja i održavanja demokratskih i proeuropskih težnji turskog društva, uz poticanje razmjena koje bi se prije svega trebale koncentrirati na demokratizaciju, ljudska prava, vladavinu prava, dobro upravljanje, održivi razvoj, zelenu i digitalnu tranziciju, pritom se oslanjajući na odgovarajuća financijska sredstva EU-a za postizanje stvarnih rezultata; traži od Komisije i ESVD-a da nastave podupirati mlade u Turskoj relevantnim financijskim instrumentima i proširenjem sudjelovanja u programu Erasmus+ i stipendijama Jean Monnet, s ciljem podupiranja, među ostalim, istraživačke suradnje i zajedničke borbe protiv klimatskih promjena, zaštite okoliša i osnaživanja žena u društvu i poslovanju; |
| --- | --- |

9.

Vladavina prava i temeljna prava

| 10. | izražava duboku zabrinutost zbog ozbiljnog nazadovanja kada je riječ o temeljnim slobodama koje je bacilo svjetlo na tešku situaciju ljudskih prava u Turskoj i daljnje urušavanje demokracije i vladavine prava, što je protivno kriterijima iz Kopenhagena; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da se to ključno područje temeljnih prava i sloboda, koje se nalazi u srži pristupnog procesa, ne može odvojiti i promatrati izolirano od cjelokupnih odnosa i da predstavlja glavnu prepreku napretku u pogledu bilo kakvog pozitivnog programa koji bi se mogao ponuditi Turskoj, što bi također trebalo ovisiti o potpunom poštovanju međunarodnog prava i temeljnih načela dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je pogoršanje temeljnih sloboda u Turskoj nastalo prije razdoblja izvanrednog stanja koje je proglašeno nakon pokušaja državnog udara 2016., koji iznova najoštrije osuđuje; smatra da izvanredne mjere mogu biti opravdane u iznimnim okolnostima, kao što je pokušaj državnog udara, ali da moraju biti razmjerne i ograničene vremenski i opsegom; s dubokom zabrinutošću primjećuje da je, unatoč formalnom ukidanju tog izvanrednog stanja u srpnju 2018., u zakon ugrađeno mnoštvo pravnih odredbi i restriktivnih elemenata izvanrednog stanja te da se stoga učinak izvanrednog stanja na demokraciju i temeljna prava i dalje snažno osjeća, unatoč tome što je egzistencijalna prijetnja odavno i na svu sreću nestala; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava duboko žaljenje zbog toga što je taj represivni oblik pravila sada postao namjerna, neumoljiva i sustavna državna politika koja se proteže na sve kritične aktivnosti, poput mirnog političkog aktivizma o pitanjima od značaja za Kurde i Alevite, mirnih prosvjeda i demonstracija koje održavaju bivši zaposlenici javnog sektora, aktivisti za prava žena i prava LGBTI osoba i žrtve izvanrednog stanja, ili čak na događaje koji su se odvijali prije pokušaja državnog udara, primjerice prosvjedi u parku Gezi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali što su trenutačne preopširne odredbe o borbi protiv terorizma i zlouporaba protuterorističkih mjera postale okosnica državne politike represije ljudskih prava i kritičkih glasova u zemlji, u suučesništvu sa sudbenom vlašću koja ne može ili ne želi obuzdati zlouporabe ustavnog poretka; žali što je taj široko shvaćen koncept terorizma kako je iskazan u kolektivnim uopćenim optužbama u suprotnosti s osnovnim načelom individualne odgovornosti; s velikom zabrinutošću prima na znanje kontinuirano masovno zatvaranje ljudi, uključujući novinare, borce za ljudska prava i političke protivnike, osuđene ili zadržane u istražnom zatvoru zbog optužbi povezanih s terorizmom, posebno zbog navodnog članstva u terorističkoj organizaciji, na temelju nedostatnih dokaza; iznimno je zabrinut zbog toga što, kako je navedeno prilikom usvajanja univerzalnog periodičnog pregleda, turske vlasti ne planiraju dalje revidirati svoj antiteroristički zakon; stoga apelira na Tursku da svoje zakonodavstvo za borbu protiv terorizma uskladi s međunarodnim standardima kako bi osigurala učinkovitu zaštitu temeljnih prava i sloboda te proporcionalnost i jednakost pred zakonom; prepoznaje da Turska ima legitimne razloge za zabrinutost u pogledu sigurnosti i pravo na borbu protiv terorizma; ističe, međutim, da se to mora učiniti uz potpuno poštovanje vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda; ponavlja svoju oštru i nedvosmislenu osudu nasilnih terorističkih napada za koje je odgovorna Kurdistanska radnička stranka (PKK), koja je od 2002. na EU-ovom popisu terorističkih organizacija; izražava svoju iskrenu sućut turskoj javnosti, a posebno obiteljima 13 turskih građana ubijenih u terorističkom napadu u Gari u Iraku u veljači 2021.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava duboko žaljenje što su turske odredbe i mjere protiv terorizma zadržale brojna ograničenja iz izvanrednog stanja i tako nastavljaju negativno utjecati na ljudska prava i temeljne slobode, uključujući ograničavanje jamstva na pravedno suđenje, produžavanje trajanja istražnog zatvora i omogućavanje daljnjih otpuštanja javnih dužnosnika zbog navodne povezanosti s terorističkim organizacijama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vrlo je zabrinut što se rasistički desni ekstremistički pokret Ülkücü, poznat kao „Sivi vukovi”, blisko povezan s vladajućom koalicijskom strankom MHP (Stranka nacionalnog pokreta), širi u Turskoj, ali i u državama članicama EU-a; poziva EU i njegove države članice da preispitaju mogućnost da se pokret „Sivi vukovi” doda na EU-ov popis terorističkih skupina, da se njegova udruženja i organizacije zabrane u zemljama EU-a, pomno prate aktivnosti i suzbije utjecaj tog pokreta koji predstavlja izrazitu prijetnju građanima kurdskog, armenskog ili grčkog podrijetla i svima onima koje smatra svojim protivnicima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da je narušavanje vladavine prava i sustavni nedostatak neovisnosti pravosuđa i dalje jedno od gorućih pitanja i razlog za snažnu zabrinutost; osuđuje to što izvršna vlast sve više nadzire, a političari vrše pritisak, na rad sudaca, državnih odvjetnika, branitelja i odvjetničkih komora; izražava duboku zabrinutost zbog sve većih strukturnih problema koji se odnose na nedovoljnu institucionalnu neovisnost sudstva u korist izvršne vlasti; ukazuje na činjenicu da nepostojanje neovisnosti sudstva, zajedno s obeshrabrujućim učinkom masovnih otpuštanja koje vlada provodi posljednjih godina, predstavljaju ozbiljnu prijetnju vladavini prava i umanjuju sposobnost sudstva u cjelini da osigura učinkovit pravni lijek za zaštitu od kršenja ljudskih prava, bilo općenito ili u pogledu mjera poduzetih tijekom izvanrednog stanja; sa žaljenjem primjećuje da se u tom kontekstu strategijom za reformu pravosuđa i trima narednim zakonodavnim paketima neće moći ostvariti navedeni ciljevi, posebno ako se ne pretoče u stvarne promjene u ponašanju javnih tužitelja i ako se sudskim rješenjima i dalje krše međunarodni standardi; ističe da je potrebna ozbiljna reforma zakonodavne i sudbene vlasti, kako bi se poboljšao pristup pravosudnom sustavu, povećala njegova učinkovitost i osigurala bolja zaštita prava na pravično suđenje u razumnom roku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | osuđuje otpuštanja, masovna premještanja te prisilno uklanjanje oko 30 % turskih sudaca i državnih odvjetnika, što je prouzročilo zabrinjavajuće razine zastrašivanja, samocenzuru i pad ukupne kvalitete pravosudnih odluka; podsjeća da bi sva otpuštanja i imenovanja u pravosuđu trebala podlijegati posebno strogom nadzoru, da bi izvršnoj vlasti trebalo zabraniti uplitanje ili pokušaj utjecanja na pravosuđe te da bi se pri imenovanju sudaca trebala poštovati načela neovisnosti i nepristranosti; izražava duboko žaljenje zbog toga što je tijekom usvajanja rezultata univerzalnog periodičnog pregleda u listopadu 2020., Turska odbila prihvatiti preporuke o uvođenju ustavnog amandmana kojim bi Sudbeno i državnoodvjetničko vijeće (Hâkimler ve Savcılar Kurulu – HSK) postalo neovisno o izvršnoj vlasti; poziva na rješavanje nedostataka u strukturi i procesu odabira članova tog vijeća s ciljem osiguravanja njegove neovisnosti i okončanja njegovih arbitrarnih odluka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava duboku zabrinutost zbog položaja odvjetnika u Turskoj jer je tijekom posljednjih nekoliko godina stotine njih uznemiravano, uhićeno, kazneno gonjeno i osuđeno zbog profesionalnih aktivnosti i zastupanja svojih klijenata, što još i dalje traje; dijeli zabrinutost istaknutu u mišljenju Venecijanske komisije usvojenom u listopadu 2020. o amandmanima iz srpnja 2020. na Zakon o odvjetništvu iz 1969., posebice u pogledu osnivanja više komora u istom gradu; ističe da će to dalje voditi prema politizaciji pravne struke i rezultirati nesukladnošću sa zahtjevom o nepristranosti pravne struke i ugrožavanjem neovisnosti odvjetnika; smatra da bi ta pravna reforma mogla biti dodatni udarac za funkcioniranje pravosuđa i pokušaj oduzimanja ovlasti sadašnjim komorama te iskorjenjivanja preostalih glasova kritike; apelira na turske vlasti da poštuju neovisnost odvjetnika i omogući im slobodno obavljanje posla u skladu s međunarodnim standardima o ljudskim pravima; poziva na neposredno i neopozivo oslobađanje svih odvjetnika koji su pritvoreni samo zato što su se bavili pravnom profesijom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izražava žaljenje zbog smrti odvjetnice Ebru Timtik, nakon 238 dana štrajka glađu kojim je zahtijevala pravedno suđenje nakon što je osuđena za navodno članstvo u terorističkoj organizaciji, dok je njena žalba čekala na rješavanje pred Kasacijskim sudom; podsjeća da je ona, nakon smrti Helin Bölek i İbrahima Gökçeka, dvoje glazbenika benda Grup Yorum, i Mustafe Koçaka četvrti zatvorenik koji je umro ove godine zbog posljedica štrajka glađu kojim su tražili pravedno suđenje; očekuje da će suđenje koje je u tijeku protiv trojice policijskih službenika optuženih za ubojstvo kurdskog odvjetnika za ljudska prava, Tahira Elçija, konačno otkriti sve okolnosti njegove smrti i da će u njegovom slučaju pravda pobijediti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | iznimno je zabrinut zbog toga što tursko pravosuđe i turska vlada ne poštuju presude Europskog suda za ljudska prava i što se niži sudovi sve manje pridržavaju presuda Ustavnog suda; priznaje da je bilo slučajeva u kojima je tursko pravosuđe provelo ponovno suđenje zatvorenicima nakon odluke Europskog suda za ljudska prava; međutim sa žaljenjem primjećuje da ta ponovljena suđenja često ne zadovoljavaju međunarodno priznate standarde pravičnog suđenja, kao što je to bio slučaj s İlhanom Samijem Çomakom; poziva Tursku da zajamči potpuno poštovanje Europske konvencije o ljudskim pravima i pridržavanje relevantnih presuda i presuda Europskog suda za ljudska prava te da surađuje s Vijećem Europe u cilju jačanja vladavine prava, demokracije i temeljnih prava; nada se da će Europski sud za ljudska prava moći odrediti prioritete i ubrzati donošenje presuda u brojnim turskim predmetima koji se vode pred tim sudom, uključujući slučaj novinarke Hanım Büșre Erdal; pozdravlja nedavnu presudu Europskog suda za ljudska prava u slučaju istaknutog pisca Ahmeta Altana, na koju se čekalo od 2017. i u kojoj je utvrđeno da je, među ostalim, došlo do kršenja njegovih prava na slobodu i sigurnost te na slobodu izražavanja; pozdravlja njegovo naknadno puštanje iz zatvora nakon što je turski Kasacijski sud poništio presudu protiv njega i ponovno poziva relevantne turske vlasti da brzo primijene sve ostale presude Europskog suda za ljudska prava; ističe da tursko pravosuđe također zanemaruje odluke koje su donijeli mehanizmi UN-a kao što su Odbor UN-a za ljudska prava i Radna skupina za proizvoljno pritvaranje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | osuđuje uvjete pritvora Fabiena Azoulaya, francuskog državljanina koji je uhićen i osuđen u Turskoj i koji se već više od četiri godine nalazi u zatvoru, u posljednje vrijeme u zatvoru Giresun, u kojem je bio izložen fizičkom nasilju i opetovanom zlostavljanju, kao i pokušaje da ga prisili da se preobrati na islam; snažno osuđuje homofobne i antisemitske motive koji stoje iza njegova opetovanog zlostavljanja; apelira na turske vlasti da bez odgode poduzmu sve potrebne mjere kako bi osigurale njegovu zaštitu i premještaj u matičnu zemlju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žali zbog izostanka djelotvornog pravnog lijeka za masovna otpuštanja koja pogađaju mnoge osobe, među kojima je više od 152 000 državnih službenika, uključujući nastavnike, liječnike, članove akademske zajednice, odvjetnike, suce i tužitelje, koji su otpušteni i trajno im je zabranjeno raditi u javnom sektoru ili čak u svojoj profesiji u cjelini; ističe da ta brojna otpuštanja imaju dugotrajne razorne posljedice na otpuštene osobe i njihove obitelji, uključujući dugotrajnu društvenu i profesionalnu stigmatizaciju; duboko sumnja u učinkovito funkcioniranje Istražnog povjerenstva za mjere izvanrednog stanja kao internog korektora zbog njegove nedovoljne neovisnosti, nepristranosti i učinkovitosti; primjećuje da proizvoljno poništenje putovnica, unatoč određenom postupnom poboljšanju, i dalje predstavlja glavno ograničenje slobode kretanja osoba; poziva turske vlasti na poštovanje prava otpuštenih radnika na obranu kako bi im se osigurao postupak ocjenjivanja u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zgrožen je izjavom visokorangiranih predstavnika izvršne vlasti i vladajuće koalicije o mogućem ponovnom uvođenju smrtne kazne koju je Turska ukinula 2004.; upozorava da ovakav potez vrijedan žaljenja nije samo u suprotnosti sa sadašnjim turskim međunarodnim obvezama već nije ni u skladu s postupkom pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja važnost slobode i neovisnosti medija kao jedne od temeljnih vrijednosti EU-a i temelja svake demokracije; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nerazmjernih i proizvoljnih mjera kojima se ograničava sloboda izražavanja, sloboda medija i pristup informacijama u Turskoj, gdje se zakonodavstvo protiv terorizma često zloupotrebljava u cilju ušutkavanja kritika, te zbog neizdrživog pomanjkanja pluralizma u medijima; potiče Tursku da prioritetno zajamči slobodu medija i slobodu govora na platformama društvenih medija, među ostalim reformom članka 299. Kaznenog zakona (koji se odnosi na vrijeđanje predsjednika), koji se stalno zloupotrebljava za progon pisaca, izvjestitelja, kolumnista i urednika te da odmah oslobodi sve nezakonito pritvorene novinare, pisce, medijske djelatnike i korisnike društvenih medija zbog obavljanja svoje profesije i građanskih prava; primjećuje da, čak iako je prošle godine broj novinara u zatvorima smanjen sa 160 na 70, on je još uvijek vrlo visok te i dalje predstavlja razlog za ozbiljnu zabrinutost, te da se prečesto osobe zatvara na temelju neopravdanih osnova; poziva turske vlasti da pokažu nultu stopu tolerancije prema svim slučajevima fizičkog i verbalnog zlostavljanja ili prijetnji upućenih novinarima te da medijskim kućama koje su proizvoljno zatvorene omoguće ponovno otvaranje; duboko je zabrinut zbog odluke pokrajinskog suda u Istanbulu od 20. listopada 2020. kojom se poništava prethodna oslobađajuća presuda i ponovno sudi turskom predstavniku Reportera bez granica Erolu Önderoğluu, borkinji za ljudska prava Şebnem Korur Fincancı te piscu i novinaru Ahmetu Nesinu, koji su optuženi za nekoliko kaznenih djela, uključujući širenje terorističke propagande, zbog njihova sudjelovanja u kampanji solidarnosti s jednim novinskim listom te im prijeti 14,5 godina u zatvoru; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zabrinut je zbog negativnog učinka koji će Zakon o uređivanju internetskih publikacija i suzbijanju kaznenih djela počinjenih tim publikacijama iz srpnja 2020. imati na slobodu izražavanja, jer se njime pružateljima usluga društvenih mreža nameću drakonske obveze, vladi omogućuju široke ovlasti da cenzurira internetski sadržaj i pružaju dodatne osnove za progon korisnika društvenih mreža; prima na znanje ukidanje zabrane za Wikipediju, ali ističe da je više od 400 000 internetskih stranica i dalje blokirano, a nekoliko ograničenja o korištenju društvenih medija ostaje i dalje na snazi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava duboku zabrinutost zbog nedostatka neovisnosti i nepristranosti javnih subjekata kao što su Vrhovno vijeće za radio i televiziju (RTÜK) i Agencija za tiskovno oglašavanje (BİK), koji se koriste kao alati za samovoljno obustavljanje, zabranu, kažnjavanje ili financijsko gušenje medijskih kuća za koje se smatraju da kritiziraju vladu, čime se omogućuje gotovo kompletna kontrola masovnih medija; žali zbog toga što je 2019. godine predsjednički ured za komunikacije ukinuo više od 700 novinarskih iskaznica i zbog teškoća s kojima se lokalni i međunarodni novinari susreću u obavljanju svoje profesije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pohvaljuje postojanje dinamičnog, pluralističkog, angažiranog i heterogenog civilnog društva u Turskoj unatoč masovnoj političkoj represiji jer je ono jedna od rijetkih preostalih mogućnosti kontrole nad turskom vladom i može pomoći zemlji da se suprotstavi dubokim političkih i društvenim izazovima; duboko je zabrinut zbog daljnjeg nazadovanja koje utječe na slobodu okupljanja i udruživanja te osuđuje proizvoljno zatvaranje organizacija civilnog društva, uključujući istaknute nevladine organizacije i medije za ljudska prava; u tom kontekstu osuđuje novi Zakon o sprečavanju financiranja širenja oružja za masovno uništenje iz prosinca 2020., kojim se turskom Ministarstvu unutarnjih poslova i predsjedniku daje široka ovlast za ograničavanje aktivnosti nevladinih organizacija, poslovnih partnerstava, neovisnih skupina i udruga te se čini da mu je cilj daljnje sužavanje djelovanja, ograničavanje i kontrola civilnog društva; snažno podupire poziv nekoliko posebnih predstavnika UN-a upućen turskoj vladi da preispita to zakonodavstvo kako bi se zajamčilo poštovanje međunarodnih obveza Turske u pogledu ljudskih prava; poziva Tursku da glasove kritike ili neslaganja, uključujući borce za ljudska prava, pripadnike akademske zajednice i novinare smatra osobama koje daju dragocjen doprinos socijalnom dijalogu, umjesto faktorima destabilizacije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žali zbog masovnog narušavanja akademske slobode u Turskoj, naročito zbog kontinuiranog kršenja prava Akademika za mir usprkos rješenju Ustavnog suda iz srpnja 2019., te zbog izmjena turskog Zakona o Vijeću za visoko obrazovanje, kojima su povrh onih već na snazi u zakon dodane nove restriktivne mjere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | osuđuje što su turske vlasti nasilno ugušile prosvjed zbog imenovanja rektora Sveučilišta Boğaziçi od strane vlade; zgrožen je masovnim pritvaranjem studenata, prekomjernom uporabom sile od strane policije u mirnim prosvjedima, odlukom guvernera Istanbula da selektivno zabrani sve vrste sastanaka i demonstracija na području koje okružuje sveučilište, prikazivanjem prosvjednika, bivših i sadašnjih studenata te članova akademske zajednice, kao terorista, te napadima na LGBTI skupine; poziva Tursku da odbaci optužbe i pusti na slobodu one koji su proizvoljno pritvoreni zbog ostvarivanja svojeg prava na mirno okupljanje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apelira na Tursku da se suzdrži od pritvaranja i progona novinara i boraca za ljudska prava kako bi ih zastrašila ili ih odvratila od slobodnog izvješćivanja o pitanjima ljudskih prava; apelira na Tursku da žurno i neovisno istraži prijavljene slučajeve zastrašivanja i zlostavljanja boraca za ljudska prava, novinara, pripadnika akademske zajednice i aktivista civilnog društva te da odgovorne za te činove pozove na odgovornost; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izrazito je zabrinut zbog stalnih napada i pritiska na oporbene stranke u Turskoj, i osuda koje se izriču članovima oporbe kao i zlouporabe financijskih sredstava i administrativnih nadležnosti države od strane trenutačne vlade, čime se podriva pravilno funkcioniranje demokratskog sustava; poziva glavne turske stranke da nastave svoja demokratska i parlamentarna nastojanja za promicanje europskog puta za Tursku u okviru zakona i turskog Ustava; |
| --- | --- |

32.

| 33. | s velikom zabrinutošću primjećuje način na koji turske vlasti posebno i dosljedno imaju na meti Narodnu demokratsku stranku (HDP) i njezine organizacije mladeži; oštro osuđuje optužnicu turskog tužitelja Kasacijskog suda pred Ustavnim sudom kojom se traži raspuštanje HDP-a i politička zabrana za više od 600 članova HDP-a; naglašava da bi to, osim ozbiljne političke pogreške u srednjoročnom razdoblju, predstavljalo nepovratan udarac za pluralizam i demokratska načela, čime bi se milijune glasača u Turskoj ostavilo bez zastupljenosti; oštro osuđuje nastavak pritvora od studenoga 2016. bivših supredsjednika HDP-a Figen Yüksekdağ i Selahattina Demirtașa, koji je ujedno vođa oporbe i bivši predsjednički kandidat, te bivše gradonačelnice Diyarbakıra Gülten Kışanak; podsjeća na presudu Europskog suda za ljudska prava od 20. studenoga 2018. o slučaju Demirtaşa, potvrđenu presudom Velikog vijeća od 22. prosinca 2020. kojom se turske vlasti pozivaju da ga odmah puste na slobodu; osupnut je stalnim nepoštovanjem te obvezujuće presude Europskog suda za ljudska prava; osuđuje nedavnu odluku 46. prvostupanjskog kaznenog suda u Istanbulu Bakırköy da se Selahattin Demirtaş osudi na tri i pol godine zatvora zbog navodnog vrijeđanja predsjednika, što je jedna od najduljih kazni izrečenih za takve optužbe; žali zbog toga što je 7. siječnja 2021. 22. porotni sud u Ankari prihvatio još jednu optužnicu protiv ukupno 108 političara, uključujući g. Demirtaşa i gđu Yüksekdağ zbog njihove navodne uloge u prosvjedima u Kobaneu u listopadu 2014., iako se temelji na istim činjenicama i incidentima za koje je Veliko vijeće već smatralo da nisu dovoljni razlozi za njegovo pritvaranje; također osuđuje opetovano korištenje opoziva parlamentarnog statusa oporbenih zastupnika, čime se ozbiljno šteti ugledu parlamenta kao demokratske institucije; zabrinut je zbog toga što glavni državni odvjetnik u Ankari priprema istrage za ukidanje parlamentarnih imuniteta još devet zastupnika HDP-a, uključujući sadašnju supredsjednicu HDP-a Pervin Buldan, Meral Danış Beştaş, Hakkıja Saruhana Oluça, Garu Paylana, Hüdu Kaya, Sezaija Temellija, Serpil Kemalbay Pekgözegü, Pero Dündar i Fatmu Kurtulan, kako bi im se moglo suditi zbog navodne uloge u prosvjedima u Kobaneu 2014.; ističe slučaj Cihana Erdala, člana pokreta mladih turske stranke Zelenih/Lijevih koji je, dok je nakratko posjetio Tursku kako bi vidio svoju obitelj, uhićen i pritvoren 25. rujna 2020., samo zato što je šest godina prije svog uhićenja bio član Narodne demokratske stranke (HDP); osuđuje odluku da se zastupniku iz redova HDP-a Ömeru Faruku Gergerlioğluu oduzme zastupnički mandat i parlamentarni imunitet te osuđuje njegovo naknadno uhićenje u prostorima Velike narodne skupštine Turske; smatra da je ta odluka odmazda za njegov aktivizam u području ljudskih prava, među ostalim i zbog činjenice da je u parlamentu iznosio raširene tvrdnje o tjelesnom pregledu i uznemiravanju u zatvorima i policijskom pritvoru te da je protiv toga pokrenuo kampanju na društvenim medijima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vrlo je zabrinut zbog sve većeg pritiska na glavnu oporbenu stranku (CHP) i njezinog vođu Kemala Kılıçdaroğlua, uključujući zapljenu stranačkih brošura temeljem sudskog naloga, zahtjev za skidanje imuniteta vođi stranke na osnovi njegovih političkih izjava, javne prijetnje ili čak fizičke napade; ponavlja svoju ozbiljnu zabrinutost zbog kontinuiranog političkog i sudskog uznemiravanja Canan Kaftancıoğlu, predsjednice istanbulskog pokrajinskog ogranka stranke CHP, koja je u rujnu 2019. osuđena na gotovo 10 godina zatvora zbog politički motiviranog slučaja, za koji se još čeka odluka Vrhovnog suda, i protiv koje je u novom političkom predmetu u prosincu 2020. podignuta optužnica za kazneno djelo za koji je zaprijećena zatvorska kazna u trajanju od još deset godina, te također obuhvaća četiri novinara iz dnevnog lista Cumhuriyet; pozdravlja činjenicu da je zastupnik iz stranke CHP Enis Berberoğlu povratio svoj zastupnički mandat i parlamentarni imunitet u skladu s drugom presudom Ustavnog suda od 21. siječnja 2021., s obzirom na to da su niži sudovi zanemarili njegovu prethodnu presudu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva turska relevantna tijela da oslobode sve zatvorene borce za ljudska prava, novinare, odvjetnike, pripadnike akademske zajednice i ostale koji su pritvoreni na neutemeljenim optužbama i omogući im da svoj posao obavljaju u svim okolnostima bez prijetnji i prepreka; poziva Komisiju i države članice da povećaju svoju zaštitu i potporu namijenjenu za borce za ljudska prava u Turskoj, pa i dodjelom bespovratnih sredstava za hitnu pomoć; osuđuje nedavnu odluku Regionalnog prizivnog suda u Istanbulu kojim se potvrđuju dugotrajne zatvorske kazne izrečene borcima za ljudska prava u slučaju Büyükada za optužbe povezane s terorizmom, usprkos nepostojanju bilo kakvog dokaza kriminalne aktivnosti i činjenici da su navodi protiv ovih optuženika više puta dokazano opovrgnuti, uključujući vlastitim dokazom države; smatra taj slučaj još jednim primjerom neprijateljskog okruženja protiv organizacija civilnog društva i trenutačnog utjecaja otrovnog političkog diskursa koji dovodi do pristranih sudskih odluka; osuđuje ponovno uhićenje pisca Ahmeta Altana u studenome 2019., samo tjedan dana nakon njegova oslobađanja iz pritvora koji je trajao duže od tri godine; duboko je zabrinut zbog uznemiravanja Öztürka Türkdoğana, poznate ličnosti u području ljudska prava i supredsjednika organizacije İnsan Hakları Derneği (Udruženje za ljudska prava (İHD), koji je nedavno uhićen tijekom pretresa u njegovu domu u vezi s tajnom istragom te je kasnije pušten na slobodu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | oštro osuđuje ponovno uhićenje Osmana Kavale, istaknutog i uglednog čelnika civilnog društva, samo nekoliko sati nakon njegova oslobađanja u veljači 2020. te nastavak pritvora koji traje već više od tri godine za lažne optužbe i uz očito odbijanje da se postupa u skladu s pravomoćnom presudom Europskog suda za ljudska prava i naknadnim apelima Odbora ministara Vijeća Europe; smatra novi slučaj i optužnicu protiv njega i američkog profesora Henryja Barkeyja – za navodnu špijunažu i pokušaj rušenja turskog ustavnog poretka – neosnovanima i bez ikakvih dokaza te time i politički motiviranima; osupnut je nedavnim sudskim odlukama, kao što su presuda Prizivnog suda u Istanbulu od 22. siječnja 2021. kojom je poništena prethodna presuda o oslobođenju te presuda u ponovnom suđenju u predmetu Gezi Park te odluka Suda u Istanbulu od 5. veljače 2021. o spajanju tog novootvorenog predmeta s drugim predmetom o špijunaži, uz potpuno ignoriranje presude Europskog suda za ljudska prava; ističe da je Europski sud za ljudska prava već donio presudu u predmetu Gezi te da spajanje oba predmeta stoga čini nastavak istražnog zatvora još apsurdnijim i nezakonitim; zgrožen je odlukom Sudbenog i državnoodvjetničkog vijeća (HSK) da se istraže trojica sudaca istanbulskog 30. suda za teška kaznena djela koji su prošle veljače oslobodili Kavalu i ostale optužene u predmetu o parku Gezi zbog nedostatka dokaza; zgrožen je što je, s druge strane, bivši zamjenik istanbulskog javnog tužitelja Hasan Yılmaz, koji je odgovoran za podizanje druge optužnice protiv Kavale, kasnije imenovan zamjenikom ministra pravosuđa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vrlo je zabrinut zbog stalnih navoda o nasilnim uhićenjima, premlaćivanjima, mučenju, lošem postupanju te okrutnom i nehumanom ili ponižavajućem postupanju tijekom policijskog ili vojnog pritvora i u zatvoru, kao i slučajevima prisilnih nestanaka u posljednje četiri godine, zbog propusta državnih odvjetnika da provedu smislenu istragu o takvim navodima te zbog prevladavajuće kulture nekažnjavanja upletenih članova snaga sigurnosti i javnih dužnosnika; poziva tursku vladu da razjasni sudbinu stotina nestalih osoba i konačno pruže odgovore grupi Cumartesi Anneleri (Subotnje majke) koja se okupila više od 800 puta kako bi zatražila pravdu; apelira na turske vlasti da istraže postojane i vjerodostojne navode o mučenjima ili lošem postupanju u pritvoru i odgovorne osobe privedu pravdi: poziva Tursku da slijedi politiku nulte tolerancije u pogledu mučenja; poziva Tursku da okonča sve pritvore bez mogućnosti komuniciranja i pritvore na nezakonitim lokacijama; zgrožen je navodima o praksi uhićenja trudnica i žena koje su nedavno rodile te apelira na Tursku da ih oslobodi i okonča praksu njihovih uhićenja prije ili neposredno nakon poroda; ukazuje na nestanak bivšeg zaposlenika javnog sektora Yusufa Bilgea Tunça čiji je nestanak prijavljen u kolovozu 2019.; vrlo je zabrinut zbog sve brojnijih izvješća o sustavnoj zloupotrebi ponižavajućih tjelesnih pregleda u mjestima pritvora i zatvorima, posebno nad osumnjičenicama i pritvorenicima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | izražava zabrinutost zbog novog zakonodavstva prema kojem će turskoj policiji biti dopušteno koristiti se vojnom opremom, uključujući teško oružje i opremu za tajne službe, za reagiranje na javne izgrede i upravljanje događajima koji prijete nacionalnoj sigurnosti bez ikakvih dodatnih procedura; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primjećuje da je u svjetlu pandemije bolesti COVID-19 zakonodavni paket omogućio na diskriminirajući način rano uvjetno oslobađanje do 90 000 zatvorenika, ali ne i onih zadržanih u istražnim zatvorima zbog navodnih kaznenih djela povezanih s terorizmom, uključujući odvjetnike, novinare, političare, borce za ljudska prava, jer oni po tim mjerama ne ispunjavanju uvjete za ranije puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | osuđuje sva prisilna izručenja, otmice ili nasilna odvođenja turskih građana koji borave izvan Turske iz političkih razloga, čime se krši načelo vladavine prava i ljudskih prava; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što turska vlada iskorištava svoj utjecaj kako bi osigurala prisilno vraćanje svojih građana, čime krši međunarodno pravo, pri čemu u nekim slučajevima ugrožava domaće pravne postupke za izručenje, te apelira na EU da se pozabavi tim pitanjem; osuđuje sve pokušaje upotrebe nasilja, uznemiravanja ili vršenja pritiska na članove oporbe i političare turskog podrijetla, kao i intelektualce, političare i aktiviste općenito u Europi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zabrinut je zbog toga što pučki pravobranitelj i turska institucija za ljudska prava i jednakost ne ispunjavaju kriterije Pariških načela ili opće političke preporuke br. 2 i 7 Europske komisije protiv rasizma i netolerancije u pogledu statuta, strukture, funkcije, aktivnosti, financijske i operativne neovisnosti, neovisnosti članova odbora te prihvatljivosti i članstva; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prima na znanje nedavno doneseni akcijski plan za ljudska prava koji bi se trebao provesti tijekom dvogodišnjeg razdoblja, kojim se obećava niz pravnih reformi i obuhvaća devet glavnih ciljeva, 50 ciljeva i gotovo 400 mjera, od posebnih i tehničkih obveza do, u velikoj mjeri, općih i dvosmislenih izjava; ističe da se akcijskim planom, iako se tvrdi da se rješavaju ključna pitanja kao što su neovisnost pravosuđa, sloboda izražavanja i udruživanja te zaštita ranjivih skupina, ne rješavaju ključni nedostaci u pogledu stanja ljudskih prava i vladavine prava u Turskoj, s obzirom na to da on, među ostalim ključnim pitanjima, ne uključuje mjere kojima je cilj zaustaviti zloupotrebu optužbi povezanih s terorizmom, okončati proizvoljna pritvaranja ili osigurati usklađenost s presudama Europskog suda za ljudska prava; smatra da će svaki akcijski plan pružiti priliku za poboljšanje cjelokupne situacije samo ako se pretvori u stvarne i vjerodostojne mjere za rješavanje cijelog niza izazova u području ljudskih prava i vladavine prava; potiče tursku vladu da osigura jasniji raspored za njegovu učinkovitu provedbu te da u osmišljavanje svih relevantnih politika o tom pitanju uključi organizacije civilnog društva i relevantne dionike; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zabrinut je zbog raširene korupcije u Turskoj; ističe da se u izvješću Komisije navodi kako nije pronađena niti jedna naznaka napretka u rješavanju brojnih propusta u turskom antikorupcijskom okviru i poziva Tursku da iznese učinkovitu strategiju i akcijski plan borbe protiv korupcije; primjećuje da je potrebno poboljšati odgovornost i transparentnost javnih institucija; primjećuje da je Turska ostvarila ograničen napredak u borbi protiv organiziranog kriminala; poziva Tursku da uskladi svoje zakonodavstvo o zaštiti podataka sa standardima EU-a kako bi mogla surađivati s Europolom i da poboljša propise o borbi protiv pranja novca, financiranja terorizma i kiberkriminala; |
| --- | --- |

43.

| 44. | i dalje je duboko zabrinut zbog situacije na jugoistoku Turske i kurdskog pitanja, kojima se posvećuje manja pozornost nego što zaslužuju, posebno kad je riječ o zaštiti ljudskih prava, političkom sudjelovanju, slobodi izražavanja i slobodi uvjerenja; zabrinut je zbog ograničenja prava novinara i boraca za ljudska prava koji rade na kurdskome pitanju i zbog kontinuiranog pritiska na kurdske medije, kulturne i jezične institucije i izražavanje u cijeloj zemlji, što vodi do daljnjeg smanjenja kulturnih prava; zabrinut je zbog toga što su govor mržnje i prijetnje usmjerene protiv građana kurdskog podrijetla i dalje ozbiljan problem; ističe da je hitno potrebno nastaviti s vjerodostojnim političkim procesom koji bi uključivao sve relevantne strane i demokratske snage i koji bi doveo do mirnog rješavanja kurdskog pitanja; posebno je zabrinut zbog dugotrajne nepovoljne situacije kurdskih žena, pogoršane predrasudama zbog njihovog etničkog i jezičnog identiteta, zbog čega su i dalje marginalizirane u pogledu svojih građanskih, političkih, ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava; poziva Tursku da kurdskim ženama zajamči potpuni pristup jednakim pravima i mogućnostima; poziva Tursku da hitno istraži sve ozbiljne navode o povredama ljudskih prava, ubojstvima i prisilnim nestancima te da međunarodnim promatračima omogući provedbu aktivnosti neovisnog praćenja; zabrinut je zbog nedavnih masovnih racija i pritvaranja u Diyarbakıru, koji su bili usmjereni protiv odvjetnika, političara i aktivista za ljudska prava te zbog zatvaranja pet osoba iz civilnog društva uključujući i dr. Șeyhmusa Gökalpa, visokog počasnog člana odbora Turskog udruženja liječnika; apelira na Tursku da osigura brzu, neovisnu i nepristranu istragu navoda o mučenju dvojice mještanina u Vanu, Serveta Turguta i Osmana Şıbana, nakon što ih je turska žandarmerija pritvorila 11. rujna 2020., što je dovelo do smrti prvoga i teških ozljeda drugog; |
| --- | --- |

44.

| 45. | potiče tursku vladu da zaštiti prava manjina i ranjivih skupina, uključujući žene i djecu, LGBTI osobe, izbjeglice, etničke manjine kao što su Romi, turski državljani grčkog i armenskog podrijetla te vjerske manjine kao što su kršćani, Židovi ili Aleviti; stoga poziva Tursku da hitno uvede sveobuhvatno zakonodavstvo protiv diskriminacije, uključujući zabranu diskriminacije na temelju etničkog podrijetla, vjere, jezika, državljanstva, seksualne orijentacije i rodnog identiteta te mjere protiv rasizma, homofobije i transfobije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | oštro osuđuje odluku turske vlade da se povuče iz Istanbulske konvencije, čime se Turska još više udaljava od standarda EU-a i međunarodnih standarda te se ozbiljno dovode u pitanje njezine obveze u pogledu sprečavanja nasilja nad ženama i promicanja prava žena, što je jasan znak ozbiljnog pogoršanja ljudskih prava u zemlji; smatra tu odluku nerazumljivom jer se konvencija nije promijenila otkad je Turska bila prva zemlja koja ju je potpisala i ratificirala, kao i opasnom, u vrijeme porasta nasilja nad ženama tijekom pandemije i s obzirom na visoku stopu femicida u zemlji; poziva tursku vladu da hitno poništi tu odluku; poziva na to da svaki novi odnos s Turskom počiva na temeljnim demokratskim vrijednostima, uključujući poštovanje prava žena; i dalje je zabrinut zbog raširenosti i ozbiljnosti nasilja nad ženama u turskom društvu, uključujući takozvana ubojstva iz časti, nezakonite dječje brakove i seksualno zlostavljanje, te zbog nevoljkosti turskih vlasti da kazne počinitelje rodno uvjetovanog nasilja; odbija sve zakonske odredbe kojima bi se u budućnosti omogućilo da se silovateljima izriču uvjetne kazne za kaznena djela seksualnog nasilja nad djecom, ako ožene svoju žrtvu; potiče turske vlasti da povećaju napore u borbi protiv dječjeg rada, koji se posljednjih godina smanjio, ali je još uvijek zamjetan u Turskoj, te protiv svih oblika zlostavljanja djece; žali zbog toga što je razina zastupljenosti žena u vladi i parlamentu i dalje vrlo niska, sa samo 17,3 % na lokalnoj razini i općenito na svim položajima na kojima se donose odluke; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izražava duboku zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava LGBTI osoba, naročito zbog fizičkih napada, produljenja zabrana povorki ponosa diljem zemlje ili ograničenja slobode okupljanja, udruživanja ili izražavanja; podsjeća da je Turska među zemljama s najvišim stopama ubojstava transrodnih osoba; osuđuje homofobni jezik i govor mržnje visokih vladinih dužnosnika, uključujući ravnatelja Uprave za vjerske poslove (Diyanet), ured pravobranitelja ili predsjednika Crvenog polumjeseca Turske; poziva turske vlasti da pojačaju svoje napore u sprečavanju zločina iz mržnje, predrasuda i rodne nejednakosti u društvu; podsjeća da zakonodavstvo o govoru mržnje u Turskoj nije u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

47.

| 48. | izražava duboko žaljenje zbog pretvaranja povijesno-vjerskog spomenika Aje Sofije u džamiju, a da pritom nije zatraženo odobrenje Odbora UNESCO-a za svjetsku baštinu, što bi se moglo smatrati kršenjem UNESCO-ove Konvencije o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine, čija je Turska potpisnica; poziva tursku vladu da ponovno razmotri i poništi tu odluku kako bi se u potpunosti poštovala povijesna i kulturna narav kulturnih i vjerskih spomenika i simbola, posebno lokaliteta svjetske baštine UNESCO-a; podsjeća da je Aja Sofija mjesto otvoreno za sve zajednice i religije te poziva UNESCO da poduzme odgovarajuće mjere kako bi se zaštitilo taj lokalitet svjetske baštine; ističe da se odlukom o Aji Sofiji potkopavaju napori uloženi u razgovor i suradnju među vjerskim zajednicama, kao i tursko pluralističko, multikulturno društveno tkivo; izražava žaljenje što je u posljednjih nekoliko mjeseci i Crkva Hora iz muzeja pretvorena u džamiju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva turske vlasti da promiču pozitivne i učinkovite reforme u području slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti omogućavanjem vjerskim zajednicama da steknu pravnu osobnost te primjenom preporuka Venecijanske komisije o statusu vjerskih zajednica, svih relevantnih presuda Europskog suda za ljudska prava i rezolucija Vijeća Europe, među ostalim o grčkom pravoslavnom stanovništvu otoka Gökçeada (Imbros) i Bozcaada (Tenedos); žali zbog djelovanja protiv monaha iz manastira Mor Gabriel i drugih manastira u jugoistočnoj Turskoj i ponavlja svoj poziv Turskoj da poštuje važnost Ekumenskog patrijarhata za pravoslavne kršćane diljem svijeta, da prizna njegovu pravnu osobnost i javnu upotrebu crkvene titule ekumenskog patrijarha; ističe potrebu da se uklone ograničenja obrazovanja, imenovanja i sukcesije svećenstva kako bi se dopustilo ponovno otvaranje bogoslovije u Halkiju i uklonile sve prepreke za njezino pravilno djelovanje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Tursku na suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama, osobito Vijećem Europe, u pogledu sprječavanja i borbe protiv nezakonite trgovine i namjernog uništenja kulturne baštine; ističe važnost nastavka dijaloga s relevantnim međunarodnim organizacijama i EU-om o očuvanju kulturne i vjerske baštine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | izražava zabrinutost zbog činjenice da su Ujguri koji žive u Turskoj izloženi sve većem riziku od zatvaranja i deportacije u druge zemlje koje ih potencijalno mogu izručiti Kini gdje će vrlo vjerojatno biti suočeni s ozbiljnim progonima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva na učinkovitu provedbu drugog akcijskog plana i nacionalne strategije za Rome, uključivijim pristupom civilnom društvu, ojačanom rodnom perspektivom, naglašenijom suradnjom s lokalnim tijelima vlasti te dodjelom potrebnih sredstava; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da su sloboda sindikalnog udruživanja i socijalni dijalog od ključnog značenja za razvoj pluralističkog društva; u tom smislu žali zbog zakonodavnih nedostataka u pogledu radničkih i sindikalnih prava i ističe da su pravo na organiziranje, pravo na sudjelovanje u kolektivnom pregovaranju i pravo na štrajk temeljna prava radnika; zabrinut je zbog stalne snažne diskriminacije sindikata od strane poslodavaca te otpuštanja, uznemiravanja i pritvaranja s kojima se i dalje suočavaju rukovoditelji i članovi nekih sindikata; poziva turske vlasti da se pridržavaju standarda rada Međunarodne organizacije rada na koje se zemlja obvezala; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Tursku da zadrži napredak koji je postigla u usklađivanju s direktivama i pravnom stečevinom EU-a u pogledu okoliša i klimatskih mjera te da ratificira Pariški sporazum o klimatskim promjenama; pohvaljuje rad boraca za prava okoliša u Turskoj i upozorava na ekološki učinak glavnih projekata javne infrastrukture koji su se provodili u posljednjih nekoliko godina, uključujući treću i najveću zračnu luku u Istanbulu i treći most preko Bospora; posebno je zabrinut zbog mogućeg ekološkog uništenja koje bi mogao prouzročiti planirani projekt „Istanbulski kanal”; ističe da je nekoliko sudskih postupaka pokrenuto protiv pozitivne procjene utjecaja tog projekta na okoliš te poziva na provedbu neovisnih procjena utjecaja na okoliš, kao i na transparentne postupke javne nabave i uključive odgovarajuće postupke javnog savjetovanja; poziva Tursku da dovrši usklađivanje s Direktivom EU-a o procjeni utjecaja na okoliš (8), uključujući odredbe kojima bi se od nje zahtijevalo da provede prekogranična savjetovanja sa susjednim zemljama; ponavlja svoj poziv turskoj vladi da obustavi svoje planove za nuklearnu elektranu Akkuyu, koja će se nalaziti u regiji sklonoj snažnim potresima, što predstavlja veliku prijetnju ne samo Turskoj, već i mediteranskoj regiji; u skladu s tim traži od turske vlade da pristupi Konvenciji o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (Konvencija iz Espooa) kojom se strane obvezuje na međusobno obavješćivanje i savjetovanje kada razmatraju velike projekte koji bi vrlo lako mogli imati znatan negativan utjecaj na okoliš i preko granica matične države; u tu svrhu poziva tursku vladu da vlade susjednih zemalja uključi u daljnji razvoj plana za postrojenje Akkuyu ili da se s njima barem savjetuje; |
| --- | --- |

54.

Institucionalni okvir

| 55. | snažno je zabrinut zbog konsolidacije autoritarnog tumačenja predsjedničkog sustava; izražava svoju iznimnu zabrinutost zbog nastavka hipercentralizacije vlasti u ulozi predsjednika, na štetu ne samo Parlamenta već i samog Vijeća ministara, u sklopu reformiranog prijedloga ustava, čime se ne jamči dobra i učinkovita dioba između izvršne, zakonodavne i sudbene vlasti; u tom pogled primjećuje zabrinutost koju je Venecijanska komisija izrazila zbog diobe vlasti u svojem mišljenju o izmjenama turskog Ustava; žali zbog postojećih ograničenja provjera i ravnoteže potrebnih za učinkovitu demokratsku odgovornost izvršne vlasti i, naročito, zbog nedostatka odgovornosti uloge predsjednika; zabrinut je zbog sve većeg utjecaja predsjednika na državne institucije i regulatorna tijela koji bi morali ostati neovisni; posebno izražava svoju zabrinutost zbog marginalizacije turskog parlamenta čija je zakonodavna i nadzorna funkcija uvelike potkopana, a njegove ovlasti se trenutačno krše donošenjem predsjedničkih dekreta; poziva na pregled sadašnjeg predsjedničkog plana i provedbe u skladu s načelima demokracije na što se upućuje u preporukama Venecijanske komisije Vijeća Europe iz 2017.; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da izborni prag od 10 % – najviši među članicama Vijeća Europe – nije u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava i velikim skupinama biračkog tijela umanjuje prilike za zastupanje; zabrinut je zbog javnih izjava o mogućim izbornim reformama koje bi mogle dodatno otežati pristup i sudjelovanje političkih stranaka u parlamentu, kao i stvaranje parlamentarne većine; poziva Tursku da poboljša šire okruženje za izbore na svim razinama u zemlji, osiguravanjem svim kandidatima i strankama pravedne i slobodne uvjete za sudjelovanje i usklađivanjem s preporukama Venecijanske komisije i Organizacije europske sigurnost i suradnju u pogledu rješavanja propusta izbornog okvira i njihovog poziva na povlačenje odluka koje nisu u skladu s međunarodnim propisima i standardima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | sa zabrinutošću primjećuje da je sustav javne službe i dalje obilježen stranačkom pristranošću i politizacijom, što je, zajedno s prekomjernom predsjedničkom kontrolom na svim razinama državnog aparata, uzrokovalo pad cjelokupne učinkovitosti, sposobnosti i kvalitete javne administracije; poziva Tursku da poduzme mjere za ponovno uspostavljanje konkurentnog sustava napredovanja temeljenog na zaslugama i osigura transparentnost i odgovornost administracije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | duboko je zabrinut zbog sve češćeg korištenja ultranacionalističkog i huškačkog diskursa među vladajućom elitom, koji je široko rasprostranjen u cijelom političkom spektru zemlje, jer to sve više dovodi do antagonističkih pristupa prema EU-u, njegovim državama članicama i drugim susjednim zemljama; zabrinut je zbog duboke polarizacije turske politike, što je naglašeno novim predsjedničkim sustavom i sve većim korištenjem polarizirajuće populističke retorike koja još više unosi podjele u tursko društvo i otežava međustranački dijalog i pomirenja; zabrinut je zbog sve većeg utjecaja vjerskog konzervatizma na politički život, što je u suprotnosti s dugom sekularnom tradicijom zemlje; zabrinut je, u tom smislu, zbog sve važnije uloge i resursa Uprave za vjerska pitanja (Diyanet) u svim sferama turskog javnog života, među ostalim u području obrazovanja, te čak i u inozemstvu, uključujući znatnu prisutnost u Europi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | iznimno je zabrinut zbog ozbiljnog utjecaja najnovijih odluka turskih vlasti na lokalnu politiku i lokalnu demokraciju; oštro osuđuje smjenjivanje i zatvaranje najmanje 47 demokratski izabranih gradonačelnika (uključujući gradonačelnike Diyarbakıra, Vana, Mardina i nedavno Karsa), na temelju upitnih dokaza, a posebno njihovu proizvoljnu zamjenu neizabranim upraviteljima koje je imenovala središnja vlada; čvrsto vjeruje da te nezakonite odluke predstavljaju izravan udar na najosnovnija načela demokracije, čime se milijunima birača uskraćuje pravo da ih zastupaju demokratski izabrani kandidati; poziva Tursku da smijenjene gradonačelnike vrati na dužnost; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prima na znanje političke, zakonodavne, financijske i administrativne mjere koje je poduzela vlada kako bi paralizirala općine kojima upravljaju gradonačelnici oporbenih stranaka u Istanbulu, Ankari, Izmiru i na jugoistoku zemlje; osuđuje odluke Vrhovnog izbornog vijeća (YSK) o ponovnom održavanju izbora za gradonačelnika metropolitanskih okruga u Istanbulu i odbijanju davanja gradonačelničkih mandata za izbrane kandidate stranke HDP u korist drugoplasiranih kandidata Stranke pravde i razvoja (AKP), čime se ozbiljno podriva legitimitet i integritet izbornog procesa i neovisnosti institucije od političkog uplitanja; |
| --- | --- |

60.

Širi kontekst odnosa EU-a i Turske i vanjska politika Turske

| 61. | podsjeća na važnu ulogu koju je Turska odigrala i još uvijek ima u prihvaćanju gotovo četiri milijuna izbjeglica, od kojih su prema podacima Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice otprilike 3,6 milijuna sirijskih izbjeglica, a oko 360 000 registrirane izbjeglice i tražitelji azila iz drugih zemalja te podsjeća da je to najveća izbjeglička zajednica na svijetu; primjećuje da su izazovi rješavanja krize povećani zbog pandemije bolesti COVID-19; pohvaljuje napore koje poduzimaju sva uključena tijela vlasti, naročito općine, kako bi poboljšale integraciju populacije izbjeglica; zauzima stajalište da bi EU trebao nastaviti pružati potrebnu potporu sirijskim izbjeglicama i zajednicama domaćinima u Turskoj, među ostalim trajnom potporom relevantnim programima UN-a za izbjegličke zajednice u Turskoj; podržava objektivnu procjenu, uključujući procjenu učinka na ljudska prava, Izjave EU-a i Turske i suradnje u vezi s izbjeglicama, tražiteljima azila i migracijama te naglašava potrebu da obje strane u okviru postupka provedbe poštuju svoje obveze i temeljna prava; naglašava da se instrumentalizacija migranata i izbjeglica ne može prihvatiti kao sredstvo vršenja političkog utjecaja i ucjene; u tom pogledu, oštro osuđuje migratorni pritisak koji je Turska iskoristila u političke svrhe u ožujku 2020., kad su turske vlasti aktivno, dajući im lažne informacije, poticale migrante i izbjeglice te tražitelje azila da za odlazak u Europu koriste kopnenu rutu kroz Grčku; primjećuje da bi se do potpune i učinkovite provedbe Sporazuma EU-a i Turske o ponovnom prihvatu (9) prema svim državama članicama, na odgovarajući način trebali provoditi postojeći bilateralni sporazumi o ponovnom prihvatu i odredbe sličnih sporazuma i dogovora s državama članicama EU-a; podsjeća da bi sirijske izbjeglice trebalo repatrirati u Siriju samo ako odluče dobrovoljno otići i mogu se vratiti u svoje matične zajednice; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ponovno potvrđuje poziv izražen u svojoj rezoluciji od 15. travnja 2015. i još jednom potiče Tursku da prizna genocid u Armeniji, čime se otvara put stvarnom pomirenju turskog i armenskog naroda; u tom pogledu poziva Tursku da se suzdrži od bilo kakve propagande i govora mržnje protiv Armenije te da u cijelosti poštuje svoje obveze zaštite armenske i druge kulturne baštine; |
| --- | --- |

62.

| 63. | čvrsto je uvjeren da se pandemija bolesti COVID-19 može rješavati isključivo suradnjom na globalnoj razini; smatra da bi se suradnja EU-a i Turske u tom smislu mogla produbiti, uključujući u pogledu uspostavljanja održivih lanaca opskrbe; pozdravlja pozitivnu ulogu Turske u opskrbi zaštitne opreme nizu država članica i drugim zemljama; zabrinut je zbog zloupotrebe predsjedničkih dekreta i ministarskih odluka, kojima se dodatno urušavaju načela legalnosti u odlukama koje se donose za suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19; upućuje kritiku zbog napada turskih vlasti na Tursko udruženje liječnika u cilju ušutkavanja bilo kakvih izjava kojima se propituje način na koji vlada upravlja pandemijom bolesti COVID-19; osuđuje instrumentalizaciju pravosudnog sustava, nezakonita pritvaranja, uznemiravanje i neutemeljene kaznene istrage novinara koji su izrazili zabrinutost zbog turskog upravljanja pandemijom; primjećuje da je zbog pandemije bolesti COVID-19 naglo porasla stopa nezaposlenosti i siromaštva u Turskoj; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da bi modernizacija carinske unije bila korisna za obje strane te da bi Turska ostala gospodarski i normativno povezana s EU-om, uz stvaranje nove prilike za pozitivan dijalog i suradnju, pružanje boljeg regulatornog okvira za ulaganja EU-a u Tursku, uključujući mehanizam za rješavanje sporova, te da bi bila katalizator za stvaranje većeg broja radnih mjesta u EU-u i Turskoj te za projekte suradnje u okviru europskog zelenog plana; ističe da se u trenutačnim okolnostima, uključujući sve veći broj odstupanja Turske od njezinih trenutačnih obveza, činjenicu da su EU i Turska trenutačno u sporu pred Svjetskom trgovinskom organizacijom ili neprihvatljive pozive na bojkotiranje država članica EU-a, čini da bi modernizacija carinske unije bila posebno teška, ali smatra da bi trebalo ostaviti otvorenom mogućnost da se postignu konstruktivni napori i obnovljeni dijalog o svim neriješenim pitanjima i istraže uvjeti za modernizaciju carinske unije; ponavlja da bi se ta modernizacija trebala temeljiti na strogim uvjetima povezanima s ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kako je propisano kriterijima iz Kopenhagena o dobrosusjedskim odnosima s EU-om i svim njegovim državama članicama te na njezinoj nediskriminirajućoj provedbi; u tom smislu podsjeća da trenutačna carinska unija neće ostvariti svoj puni potencijal dok Turska u potpunosti ne provede Dodatni protokol o proširenju Sporazuma iz Ankare na sve države članice bez zadrške i bez diskriminacije u odnosu na sve države članice i dok se ne riješe sve postojeće prepreke trgovini; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nastavlja podupirati proces liberalizacije viznog režima kada se ispune postavljeni uvjeti; ističe da bi liberalizacija viznog režima predstavljala važan korak prema olakšavanju međuljudskih kontakata i napominje da je od velike važnosti, posebno za studente, članove akademske zajednice, predstavnike poduzeća i osobe s obiteljskim vezama u državama članicama EU-a; pozdravlja okružnicu predsjednika iz svibnja 2019. kojom se poziva na ubrzavanje demarševa, ali ističe da je postignut vrlo mali stvarni napredak što se tiče šest iznimnih mjerila koje Turska još treba ispuniti; traži od turske vlade da se u potpunosti pridržava tih mjerila na nediskriminirajući način, uključujući u pogledu svih država članica EU-a, te da se posebno usredotoči na zakon o borbi protiv terorizma i zakon o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da je važno da Turska te EU i njegove države članice održavaju blizak dijalog i suradnju kad je riječ o vanjskopolitičkim i sigurnosnim pitanjima; uvažava činjenicu da, kao što je pravo svake suverene države, Turska može voditi vlastitu vanjsku politiku u skladu sa svojim interesima i ciljevima; međutim, smatra da bi Turska, kao zemlja kandidatkinja za pristupanje EU-u, trebala nastojati sve više uskladiti svoju vanjsku politiku s vanjskom politikom EU-a u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP); izražava duboko žaljenje zbog toga što je Turska, naprotiv, odlučila redovito djelovati jednostrano i dosljedno se suprotstavljati prioritetima EU-a u širokom rasponu vanjskopolitičkih pitanja te da je zbog toga stopa usklađenosti Turske sa ZVSP-om trenutačno smanjena na samo 14 %; potiče Tursku da nastavi blisku suradnju i daljnje usklađivanje s EU-om u pitanjima vanjske politike, obrane i sigurnosti, uključujući suradnju u borbi protiv terorizma; podsjeća da je Turska dugogodišnja članica NATO-a i da se nalazi na ključnoj geostrateškoj lokaciji za održavanje regionalne sigurnosti i jačanje europske sigurnosti; ističe da Tursku, kao saveznicu NATO-a, treba poticati na djelovanje u skladu sa Sjevernoatlantskim ugovorom u kojemu se navodi da se njegove članice trebaju u svojim međunarodnim odnosima suzdržati od prijetnji ili uporabe sile na bilo koji način koji nije u skladu s ciljevima Ujedinjenih naroda; nadalje ističe, da države članice EU-a i Turska i dalje surađuju u pitanjima od (vojne) strateške važnosti u okviru NATO-a; nadalje podsjeća da su EU i NATO i dalje najpouzdaniji dugoročni partneri Turske u međunarodnoj sigurnosnoj suradnji te poziva Tursku da zadrži političku usklađenost u području vanjske i sigurnosne politike s obzirom na svoju ulogu članice NATO-a i zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u te da se u potpunosti ponovno obveže NATO-u kao jedinom sigurnosnom uporištem; poziva na transatlantski dijalog o odnosima s Turskom s novom vladom SAD-a u cilju donošenja zajedničke politike prema Turskoj i s Turskom, s ciljem jačanja naše suradnje i konvergencije u vrijednostima i interesima; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe da, što se tiče bilo kakvih pritužbi koje Turska može imati, one se rješavaju diplomatskim putem i dijalogom u skladu s međunarodnim pravom te da bilo kakav pokušaj vršenja pritiska na ostale države primjenom sile, prijetnji ili agresivne ili uvredljive retorike, posebice prema EU-u i njegovim državama članicama, nije prihvatljiv i ne priliči jednoj zemlji kandidatkinji za pristupanje EU-u; u tom pogledu poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da zauzmu čvrst stav o uvredljivoj retorici usmjerenoj protiv EU-a i njegovih država članica koje su izrazili predstavnici turske vlade; |
| --- | --- |

67.

| 68. | duboko je zabrinut zbog dosad nezabilježenog nezakonitog ponašanja Turske u istočnom Sredozemlju koje neka zemlja kandidatkinja za članstvo u EU-u provodi protiv država članica EU-a te zbog povezanih sigurnosnih i stabilizacijskih rizika; snažno osuđuje nezakonite aktivnosti Turske u grčkim i ciparskim vodama, kao i njezino kršenje grčkog nacionalnog zračnog prostora, uključujući prelete u naseljenim područjima, njezinog teritorijalnog mora, čime se krši i suverenost i suverena prava jedne države članice EU-a i međunarodno pravo; izražava potpunu solidarnost s Grčkom i Republikom Cipar; ponovno potvrđuje pravo Republike Cipra na sklapanje bilateralnih sporazuma o svojem isključivom gospodarskom pojasu te istraživanje i iskorištavanje svojih prirodnih resursa uz potpuno poštovanje mjerodavnog međunarodnog prava; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog turskih nezakonitih ribolovnih aktivnosti u grčkim teritorijalnim vodama u Egejskom moru te nereguliranog i neprijavljenog ribolova turske ribolovne flote u međunarodnim vodama u Egejskom moru i istočnom Sredozemlju; apelira na Tursku i sve uključene dionike da sudjeluju u dobroj vjeri u mirnom rješavanju sporova i da se suzdrže od svih jednostranih i nezakonitih radnji ili prijetnji; ističe da se održivo rješenje sukoba može pronaći samo dijalogom, diplomacijom i pregovorima u duhu dobre volje i u skladu s međunarodnim pravom; apelira na sve strane da se istinski zajednički angažiraju kako bi se u pregovorima postigao dogovor o razgraničenju isključivih gospodarskih pojaseva i epikontinentalnog pojasa u dobroj vjeri, uz potpuno poštovanje međunarodnog prava i načela dobrosusjedskih odnosa; sa žaljenjem ističe da turska Velika narodna skupština još uvijek nije povukla casus belli proglašen 1995. protiv Grčke; pozdravlja novi krug preliminarnih razgovora između Grčke i Turske nakon petogodišnjeg zastoja kojima se nastoji riješiti, među ostalim, razgraničenje epikontinentalnog pojasa i isključivog gospodarskog pojasa u skladu s međunarodnim pravom; ponovno upućuje poziv turskoj vladi da potpiše i ratificira Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora, koje je dio pravne stečevine Europske unije; pozdravlja i u potpunosti podržava prijedlog Europskog vijeća za multilateralnu konferenciju o istočnom Sredozemlju kako bi se osigurala platforma za rješavanje sporova dijalogom te poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da ga što prije pokrene; ponavlja svoj poziv Vijeću da bude spremno izraditi popis dodatnih restriktivnih sektorskih i ciljanih sankcija u izostanku znatnog napretka ili obnovljenih izgleda za suradnju s Turskom; ističe da su zaključci Vijeća od 15. srpnja 2019., u svjetlu kontinuiranih i novih nezakonitih operacija bušenja koje Turska provodi, da zasad ne održi Vijeće za pridruživanje i daljnje sastanke dijaloga na visokoj razini između EU-a i Turske, zajedno s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1894 od 11. studenoga 2019. o restriktivnim mjerama s obzirom na nezakonite aktivnosti bušenja koje Turska provodi u istočnom Sredozemlju (10), bili prvi slučajevi u kojima su se takve reakcije smatrale nužnima s obzirom na ponašanje zemlje kandidatkinje; potiče Tursku da sudjeluje u mirnom rješavanju sporova i da se suzdrži od bilo kakvog jednostranog i nezakonitog djelovanja ili prijetnji jer to negativno utječe na dobrosusjedske odnose s EU-om i njegovim državama članicama; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da razmotri imenovanje posebnog izaslanika Europske unije za istočno Sredozemlje kako bi se olakšala diplomatska komunikacija s Turskom; |
| --- | --- |

68.

| 69. | snažno osuđuje izjavu predsjednika turske Nacionalne skupštine prema kojoj bi se Turska jednostavnim predsjedničkim dekretom mogla povući iz Konvencije iz Montreuxa, važnog međunarodnog sporazuma kojim se uređuje slobodna međunarodna plovidba u morskim tjesnacima Dardaneli i Bospor; ističe da se ta izjava nastavlja na prethodne napore Turske da dovede u pitanje valjanost Mirovnog ugovora iz Lausanne i time ugrozi međunarodni mir i stabilnost u širem području, posebno u susjednim zemljama Turske; |
| --- | --- |

69.

| 70. | oštro osuđuje djelomično nezakonito ponovno otvaranje Varoshe u gradu Famagusti, čime se potkopava uzajamno povjerenje, a time i izgledi za nastavak izravnih pregovora o sveobuhvatnom rješenju ciparskog pitanja, tako što se stanje na terenu mijenja na gore, dodatno se potpiruje raskol i konsolidira trajna podjela Cipra; upozorava na bilo kakvu promjenu statusa quo u Varoshi kojom se krše rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a; poziva Tursku da poništi tu odluku i izbjegne svako jednostrano djelovanje kojim bi se mogle povećati napetosti na otoku, u skladu s nedavnim pozivom Vijeća sigurnosti UN-a; poziva Tursku da povuče svoje snage s Cipra, da područje Varoshe prepusti njezinim zakonitim stanovnicima pod privremenom upravom UN-a u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 550 (1984) i da se suzdrži od svih mjera u okviru politike nezakonitog naseljavanja kojima se mijenja demografska ravnoteža na tom otoku; ponavlja svoj poziv Turskoj da se obveže i doprinese sveobuhvatnom rješenju u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, među ostalim o povratu imovine i očuvanju vjerskih lokaliteta; žali zbog toga što su najviše instance turskih vlasti podržale dvodržavno rješenje iz političkih i nacionalističkih razloga i apelira na tursku vladu da se konkretno angažira u pogledu poziva glavnog tajnika UN-a na obnovu pregovora; potiče sve uključene strane da što prije ponovno pokrenu pregovore o ponovnom ujedinjenju Cipra pod pokroviteljstvom glavnog tajnika UN-a, i to ondje gdje su stali i nadovezujući se na sporazume koji su već postignuti u okviru procesa Crans-Montana 2017.; traži da EU i njegove države članice imaju aktivniju ulogu u uspješnom zaključivanju pregovora; ponovno ističe svoju potporu pravednom, sveobuhvatnom i održivom rješenju na temelju federacije dviju zona i dviju zajednica s jedinstvenom međunarodnom pravnom osobnošću, jedinstvenim suverenitetom i jedinstvenim državljanstvom te s političkom jednakošću među dvjema zajednicama, kako je definirano u relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, u skladu s međunarodnim pravom i pravnom stečevinom EU-a te na temelju poštovanja načela na kojima se Unija zasniva; čvrsto je uvjeren da se održivo rješenje sukoba može pronaći samo dijalogom, diplomacijom i pregovorima u duhu dobre volje te u skladu s međunarodnim pravom; čvrsto smatra da bi održivo rješenje ciparskog problema koristilo svim zemljama u regiji, ističe potrebu da se pravna stečevina EU-a provodi na cijelom otoku, nakon rješavanja ciparskog problema te ističe važnost suradnje s demokratskim snagama zajednice ciparskih Turaka; pohvaljuje važan rad Odbora dviju zajednica za nestale osobe, koji se bavi nestalim osobama ciparskih Turaka i ciparskih Grka te ponavlja da cijeni činjenicu da je već nekoliko godina omogućen bolji pristup relevantnim lokacijama, među ostalim vojnim područjima; poziva Tursku da pomogne Odboru za nestale osobe pružanjem informacija iz svojeg vojnog arhiva; žali zbog toga što Turska i dalje odbija poštovati zakonodavstvo o zračnom prometu i uspostaviti kanal za komunikaciju između centara za kontrolu zračnog prometa u Turskoj i Republici Cipru, čiji izostanak za sobom povlači stvarne sigurnosne rizike i opasnosti koje su utvrdili Europska agencija za sigurnost zračnog prometa i Međunarodna federacija udruga pilota u zračnom prometu; smatra da bi to moglo biti područje u kojem bi Turska mogla dokazati svoju predanost mjerama za izgradnju povjerenja te poziva Tursku na suradnju potpunom provedbom zakonodavstva EU-a o zračnom prometu; ponavlja svoje stajalište, kako je navedeno u prethodnim rezolucijama, o tome da se u Vijeću povede inicijativa na temelju koje će sve države članice zaustaviti izdavanje dozvola za izvoz oružja u Tursku u skladu sa Zajedničkim stajalištem 2008/944/ZVSP; |
| --- | --- |

70.

| 71. | oštro osuđuje turske vojne intervencije u Siriji, koje predstavljaju teško kršenje međunarodnog prava, te podrivaju stabilnost i sigurnost regije u cjelini; poziva tursku vladu da okonča nezakonitu okupaciju sjeverne Sirije i Afrina te povuče svoje vojne i paravojne posredničke snage; ponavlja da legitimne sigurnosne bojazni ne mogu opravdati jednostrano vojno djelovanje u trećoj zemlji; podsjeća da za pitanje Idliba ne može postojati održivo vojno rješenje već samo političko; izražava veliku zabrinutost i snažnu osudu zbog premještanja boraca i plaćenika iz džihadističkih skupina smještenih u sjevernoj Siriji u Libiju u sukob u Gorskom Karabahu; poziva turske vlasti da uspostave prave uvjete koje će raseljenim zajednicama u Siriji omogućiti povratak njihovim domovima i da im to i dopuste; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva Tursku da ostane predana mirnom rješavanju sukoba u Libiji pod pokroviteljstvom UN-a te da se u potpunosti pridržava embarga na oružje koji je nametnulo Vijeće sigurnosti UN-a; pohvaljuje rad operacije EUNAVFOR MED Irini (pomorske snage Europske unije u Sredozemlju) i njezine napore u očuvanju propisanog embarga na oružje i sprečavanju trgovine ljudima i drogom; žali što u posljednja dva slučaja Turska nije osoblju operacije EUNAVFOR MED Irini dopustila inspekciju brodova koji plove iz Turske u Libiju; stoga poziva Tursku da u potpunosti surađuje s operacijom EUNAVFOR MED Irini, koja djeluje u skladu s rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 2292 i 2526, koje su obvezujuće za sve države članice UN-a, uključujući Republiku Tursku; poziva Vijeće da započne suradnju između operacije EUNAVFOR MED Irini i NATO-ove operacije Sea Guardian kako bi se osiguralo da operacija EUNAVFOR MED Irini raspolaže potrebnim sredstvima i osobljem u cilju efikasne provedbe svoje osnovne zadaće praćenja kopnenih, morskih i zračnih aktivnosti te doprinošenja potpunoj provedbi embarga na oružje u svim zemljama; naglašava potrebu za održavanjem prekida vatre te za trenutačnim i bezuvjetnim povlačenjem svih stranih snaga i plaćenika s cijelog libijskog teritorija u skladu s rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a; oštro osuđuje potpisivanje dvaju memoranduma o razumijevanju između Turske i Libije o sveobuhvatnoj sigurnosnoj i vojnoj suradnji i o razgraničenju pomorskih zona, koji su međusobno povezani i kojima se jasno krši međunarodno pravo i relevantnih rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

72.

| 73. | osuđuje činjenicu da je, umjesto da pozove na okončanje nasilja i nastavak mirnih pregovora kojima se podupiru napori supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska, Turska umjesto toga odlučila bezuvjetno podržati vojna djelovanja Azerbajdžana u nedavnom sukobu u Gorskom Karabahu pribjegavanjem provokativnoj retorici, čime potpiruje napetosti umjesto da ih smanjuje; osuđuje premještanje stranih boraca iz Sirije i drugdje u Gorski Karabah, što su potvrdile zemlje supredsjedateljice OESS-ove skupine iz Minska te poziva Tursku da se suzdrži od svih aktivnosti i retorike kojima bi se dodatno pogoršale napetosti u južnom Kavkazu te da podrži međunarodni dijalog i mirovni proces pod pokroviteljstvom OESS-ove skupine iz Minska; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva odjel StratCom Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS) da dokumentira sumnje o turskim dezinformacijama usmjerenima prema EU-u, naročito u Africi i na području Bliskog istoka i Sjeverne Afrike te da svoje nalaze predoči Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

74.

Put naprijed u kontekstu odnosa EU-a i Turske

| 75. | smatra da je krajnje vrijeme da se ozbiljno preispita sadašnje stanje odnosa EU-a s Turskom i da se među svim institucijama EU-a i državama članicama sroči sveobuhvatna, jedinstvena i usklađena strategija za srednjoročno i dugoročno razdoblje; poziva Tursku da vodi konstruktivan dijalog u dobroj vjeri, među ostalim o pitanjima vanjske politike u kojima se Turska i EU razilaze, s ciljem ponovnog pronalaženja dodirnih točki i zajedničkog dogovora s EU-om, ponovnog otvaranja dijaloga i suradnje u području dobrosusjedskih odnosa te ponovnog pokretanja procesa reformi u Turskoj, s posebnim naglaskom na području temeljnih prava; smatra da bi EU trebao nastaviti raditi na svim mogućim oblicima dijaloga, zajedničkog razumijevanja i približavanja stajališta s Turskom, ali ponavlja da bi, u izostanku toga i u slučaju obnovljenih jednostranih mjera ili provokacija kojima se krši međunarodno pravo, EU trebao iskoristiti sve instrumente i mogućnosti kojima raspolaže, uključujući ciljane sankcije kao krajnje sredstvo, što ne bi smjelo negativno utjecati na turski narod, civilno društvo ili izbjeglice u Turskoj; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vjeruje da EU ne bi trebao miješati Tursku s politikama njezine sadašnje vlade te stoga naglašava da bi EU trebao ostati predan podupiranju turskog civilnog društva u cilju zaštite i promicanja demokratskih vrijednosti i načela, ljudskih prava i vladavine prava, uzimajući u obzir snažni proeuropski poriv i europski identitet turskog društva u cjelini; u tom smislu poziva sve institucije EU-a, a posebno Vijeće, da u središte svojeg djelovanja prema toj zemlji stave dimenziju ljudskih prava i stanje temeljnih sloboda i vladavine prava u Turskoj; prima na znanje nedavnu zajedničku komunikaciju o stanju političkih, gospodarskih i trgovinskih odnosa između EU-a i Turske (JOIN(2021)0008) kao sažeti pregled trenutačne situacije; žali zbog toga što u zaključcima Europskog vijeća iz ožujka 2021. nije dano dovoljno prostora nazadovanju demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Turskoj; ističe da bi dimenzija vladavine prava i ljudskih prava trebala biti u središtu ocjene naše politike prema Turskoj; stoga poziva Komisiju i Vijeće da prilikom osmišljavanja sljedećih mogućih koraka u odnosima EU-a i Turske uvedu dimenziju ljudskih prava i vladavine prava kao jedan od ključnih kriterija; ističe da bi se time moglo doprinijeti da se zaustavi nazadovanje temeljnih sloboda nedavno uočeno u Turskoj te bi se time poslala ohrabrujuća poruka velikom proeuropskom i prodemokratskom dijelu turskog društva; |
| --- | --- |

76.

| 77. | stajališta je da su i EU i Turska svjesni potrebe i važnosti zauzimanja konstruktivnog stava punog poštovanja u svojim odnosima, da su bolja komunikacija i dijalog na svim razinama ključ obnove odnosa koje odlikuje uzajamno povjerenje između EU-a i Turske koje može biti čvrsto i trajno uporište za daljnji konstruktivan razvoj, stalno poboljšanje života svojih građana i očuvanje mira; smatra da bi trebalo ojačati ostale kanale komunikacije, uključujući one među općinama, podupirući relevantan posao koji obavlja Odbor regija, te one u akademskoj zajednici, kulturi i novinarstvu; poziva sve institucije EU-a na zajedničke napore i države članice da poduzmu konkretne korake u tom pogledu te poziva Komisiju da o tim koracima izvijesti u svojem sljedećem izvješću o odnosima EU-a i Turske; primjećuje da se 78. sastanak posljednjeg Zajedničkog parlamentarnog odbora EU-a i Turske održao 19. i 20. prosinca 2018. u Ankari; žali zbog tog razdoblja neopravdane neaktivnosti Zajedničkog parlamentarnog odbora EU-a i Turske, i izražava nadu za brz nastavak sastanaka između Velike narodne skupštine Turske i Europskog parlamenta u okviru Zajedničkog odbora kao važnog okvira za raspravu i ublažavanje napetosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva na to da se nakon stvarnog smanjenja sukoba sastanu vođe EU-a i Turske kako bi razmotrili aktualan okvir odnosa EU-a i Turske ili istražili njihove nove, učinkovitije modele; |
| --- | --- |

78.

| 79. | smatra da, kao nužan korak prema poboljšanju općeg stanja odnosa, obje se strane moraju izražavati s poštovanjem, uložiti napore u borbu protiv postojećih predrasuda i zabluda i omogućiti objektivnije i potpunije razmatranje slike druge strane u očima javnosti, mijenjajući tako sadašnje sve gore međusobne predodžbe; u tom pogledu poziva Komisiju da uspostavi politiku komunikacije prema turskom društvu s ciljem podizanja svijesti o EU-u, pružanjem objektivnih informacija o njegovim politikama i boljom predodžbom o EU-u među turskim građanima; ističe da ratoborna i agresivna retorika samo potiče ekstremna stajališta na objema stranama te da takav isključivo konfliktni pristup samo ide na ruku onima koji žele razdvojiti Tursku i EU; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku, vladi i parlamentu Republike Turske i traži od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje da Izvješće Komisije o Turskoj za 2020. i ovu rezoluciju prevedu na turski jezik i primjerak proslijede Parlamentu. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  SL C 328, 6.9.2016., str. 2.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 58.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0017.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0049.

(5)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0230.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0332.

(7)  Sporazum o pridruživanju između Europske ekonomske zajednice i Turske od 12. rujna 1963. (SL L 361, 31.12.1977., str. 29.).

(8)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

(9)  Sporazum između Europske unije i Republike Turske o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave (SL L 134, 7.5.2014., str. 3.).

(10)  SL L 291, 12.11.2019., str. 4.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/100

---

P9_TA(2021)0244

Izvješća o Crnoj Gori za 2019. i 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o izvješćima Komisije o Crnoj Gori za 2019. i 2020. (2019/2173(INI))

(2022/C 15/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (1), koji je stupio na snagu 1. svibnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (1), koji je stupio na snagu 1. svibnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Crne Gore od 15. prosinca 2008. za članstvo u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Crne Gore od 15. prosinca 2008. za članstvo u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 9. studenoga 2010. o zahtjevu Crne Gore za članstvo u Europskoj uniji (COM(2010)0670), odluku Europskog vijeća od 16. i 17. prosinca 2010. o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Crnoj Gori te odluku Europskog vijeća od 29. lipnja 2012. o otvaranju pregovora o pristupanju EU-u s Crnom Gorom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 9. studenoga 2010. o zahtjevu Crne Gore za članstvo u Europskoj uniji (COM(2010)0670), odluku Europskog vijeća od 16. i 17. prosinca 2010. o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Crnoj Gori te odluku Europskog vijeća od 29. lipnja 2012. o otvaranju pregovora o pristupanju EU-u s Crnom Gorom,

| — | uzimajući u obzir pristupanje Crne Gore NATO-u 5. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pristupanje Crne Gore NATO-u 5. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003.,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 18. sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) održane u Podgorici 25. i 26. veljače 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 18. sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) održane u Podgorici 25. i 26. veljače 2020.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Unapređenje pristupnog procesa – Vjerodostojna perspektiva EU-a za zapadni Balkan” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Unapređenje pristupnog procesa – Vjerodostojna perspektiva EU-a za zapadni Balkan” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2019.” (COM(2019)0260) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2019.” (SWD(2019)0217), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2019.” (COM(2019)0260) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2019.” (SWD(2019)0217),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2020.” (COM(2020)0660) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2020.” (SWD(2020)0353), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2020.” (COM(2020)0660) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2020.” (SWD(2020)0353),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. travnja 2020. naslovljenu „Komunikacija o globalnom odgovoru EU-a na COVID-19” (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. travnja 2020. naslovljenu „Komunikacija o globalnom odgovoru EU-a na COVID-19” (JOIN(2020)0011),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Crne Gore za razdoblje 2020. – 2022. (SWD(2020)0066) od 21. travnja 2020. i zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana i Turske koje je Vijeće usvojilo 19. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Crne Gore za razdoblje 2020. – 2022. (SWD(2020)0066) od 21. travnja 2020. i zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana i Turske koje je Vijeće usvojilo 19. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315),

| — | uzimajući u obzir peti sastanak Konferencije o pristupanju s Crnom Gorom na razini zamjenika od 30. lipnja 2020. u Bruxellesu radi otvaranja pregovora o posljednjem pregledanom poglavlju, to jest poglavlju 8. „Politika tržišnog natjecanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir peti sastanak Konferencije o pristupanju s Crnom Gorom na razini zamjenika od 30. lipnja 2020. u Bruxellesu radi otvaranja pregovora o posljednjem pregledanom poglavlju, to jest poglavlju 8. „Politika tržišnog natjecanja”,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir izjavu o preliminarnim nalazima i zaključcima međunarodne izborne promatračke misije Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) na parlamentarnim izborima održanima 30. kolovoza 2020. u Crnoj Gori, objavljenu 11. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o preliminarnim nalazima i zaključcima međunarodne izborne promatračke misije Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) na parlamentarnim izborima održanima 30. kolovoza 2020. u Crnoj Gori, objavljenu 11. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu nakon sastanka na vrhu 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu nakon sastanka na vrhu 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata zemalja zapadnog Balkana održanog 28. siječnja 2020., koji je sazvao predsjednik Europskog parlamenta zajedno s vodstvom parlamenata zemalja zapadnog Balkana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata zemalja zapadnog Balkana održanog 28. siječnja 2020., koji je sazvao predsjednik Europskog parlamenta zajedno s vodstvom parlamenata zemalja zapadnog Balkana,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Zagreba usuglašenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog putem videokonferencije 6. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Zagreba usuglašenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog putem videokonferencije 6. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir sastanke na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana u okviru Berlinskog procesa održane 5. srpnja 2019. u Poznańu i 10. studenoga 2020. u Sofiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanke na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana u okviru Berlinskog procesa održane 5. srpnja 2019. u Poznańu i 10. studenoga 2020. u Sofiji,

| — | uzimajući u obzir drugo izvješće o praćenju Crne Gore (peti ciklus praćenja) Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije (ECRI) objavljeno u rujnu 2017. i zaključke o Crnoj Gori u vezi sa stanjem provedbe preporuka iz 2017., objavljene u lipnju 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugo izvješće o praćenju Crne Gore (peti ciklus praćenja) Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije (ECRI) objavljeno u rujnu 2017. i zaključke o Crnoj Gori u vezi sa stanjem provedbe preporuka iz 2017., objavljene u lipnju 2020.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju partnera sa zapadnog Balkana o integraciji Roma u okviru procesa proširenja EU-a od 5. srpnja 2019. i Strategiju za socijalnu inkluziju Roma i Egipćana u Crnoj Gori 2016. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju partnera sa zapadnog Balkana o integraciji Roma u okviru procesa proširenja EU-a od 5. srpnja 2019. i Strategiju za socijalnu inkluziju Roma i Egipćana u Crnoj Gori 2016. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0131/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0131/2021),

| A. | budući da se svaka država kandidatkinja za članstvo u EU-u pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i da raspored pristupanja ovisi o brzini provedbe i kvaliteti reformi; |
| --- | --- |

A.

budući da se svaka država kandidatkinja za članstvo u EU-u pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i da raspored pristupanja ovisi o brzini provedbe i kvaliteti reformi;

| B. | budući da u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji svaka europska zemlja može podnijeti zahtjev za članstvo u Uniji pod uvjetom da ispunjava sve kriterije iz Kopenhagena, uključujući poštovanje i zaštitu manjina; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji svaka europska zemlja može podnijeti zahtjev za članstvo u Uniji pod uvjetom da ispunjava sve kriterije iz Kopenhagena, uključujući poštovanje i zaštitu manjina;

| C. | budući da su demokracija i vladavina prava temeljne vrijednosti na kojima se zasniva EU te su u središtu procesa proširenja i procesa stabilizacije i pridruživanja; budući da su potrebne reforme kako bi se savladali preostali izazovi u tim područjima; |
| --- | --- |

C.

budući da su demokracija i vladavina prava temeljne vrijednosti na kojima se zasniva EU te su u središtu procesa proširenja i procesa stabilizacije i pridruživanja; budući da su potrebne reforme kako bi se savladali preostali izazovi u tim područjima;

| D. | budući da je Crna Gora trenutačno najnaprednija u postupku pregovora, da je otvorila sva 33 poglavlja pravne stečevine EU-a i da je privremeno zatvorila pregovore o trima poglavljima; |
| --- | --- |

D.

budući da je Crna Gora trenutačno najnaprednija u postupku pregovora, da je otvorila sva 33 poglavlja pravne stečevine EU-a i da je privremeno zatvorila pregovore o trima poglavljima;

| E. | budući da Crna Gora i dalje ostvaruje dobre rezultate u provedbi obveza Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; |
| --- | --- |

E.

budući da Crna Gora i dalje ostvaruje dobre rezultate u provedbi obveza Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju;

| F. | budući da su parlamentarni izbori 30. kolovoza 2020. rezultirali prvom predajom vlasti u demokratskom okruženju u toj zemlji od uvođenja višestranačkog sustava; budući da je taj prijelaz proveden na uredan način; |
| --- | --- |

F.

budući da su parlamentarni izbori 30. kolovoza 2020. rezultirali prvom predajom vlasti u demokratskom okruženju u toj zemlji od uvođenja višestranačkog sustava; budući da je taj prijelaz proveden na uredan način;

| G. | budući da je prethodna vlada prihvatila izborne rezultate i prijenos vlasti, čime je potvrdila razinu demokratske zrelosti i napretka postignutog u Crnoj Gori; |
| --- | --- |

G.

budući da je prethodna vlada prihvatila izborne rezultate i prijenos vlasti, čime je potvrdila razinu demokratske zrelosti i napretka postignutog u Crnoj Gori;

| H. | budući da je Europska unija najveći trgovinski partner Crne Gore koji obuhvaća 37 % ukupnog izvoza i 47 % ukupnog uvoza robe uz obujam trgovine u iznosu od 1,38 milijardi EUR 2019. godine; |
| --- | --- |

H.

budući da je Europska unija najveći trgovinski partner Crne Gore koji obuhvaća 37 % ukupnog izvoza i 47 % ukupnog uvoza robe uz obujam trgovine u iznosu od 1,38 milijardi EUR 2019. godine;

| I. | budući da je EU najveći pružatelj financijske pomoći Crnoj Gori i budući da Crna Gora prima pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), koja je razdoblju 2007. – 2020. iznosila ukupno 504,9 milijuna EUR; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU najveći pružatelj financijske pomoći Crnoj Gori i budući da Crna Gora prima pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), koja je razdoblju 2007. – 2020. iznosila ukupno 504,9 milijuna EUR;

| J. | budući da je EU mobilizirao 38 milijuna EUR za hitnu potporu zapadnom Balkanu za rješavanje zdravstvene krize prouzročene bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU mobilizirao 38 milijuna EUR za hitnu potporu zapadnom Balkanu za rješavanje zdravstvene krize prouzročene bolešću COVID-19;

| K. | budući da je EU pristao da se iz Instrumenta pretpristupne pomoći preraspodijeli 374 milijuna EUR kako bi se doprinijelo ublažavanju socioekonomskih posljedica bolesti COVID-19 u regiji zapadnog Balkana; budući da su Komisija i Crna Gora dogovorile iznos od 53 milijuna EUR; |
| --- | --- |

K.

budući da je EU pristao da se iz Instrumenta pretpristupne pomoći preraspodijeli 374 milijuna EUR kako bi se doprinijelo ublažavanju socioekonomskih posljedica bolesti COVID-19 u regiji zapadnog Balkana; budući da su Komisija i Crna Gora dogovorile iznos od 53 milijuna EUR;

| L. | budući da je paket makrofinancijske pomoći u vrijednosti od 60 milijuna EUR također ponuđen Crnoj Gori i budući da je od 1999. godine 804 milijuna EUR osigurano zajmovima Europske investicijske banke; |
| --- | --- |

L.

budući da je paket makrofinancijske pomoći u vrijednosti od 60 milijuna EUR također ponuđen Crnoj Gori i budući da je od 1999. godine 804 milijuna EUR osigurano zajmovima Europske investicijske banke;

| M. | budući da je Komisija donijela paket od 70 milijuna EUR u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) za pomoć u financiranju pristupa zemalja zapadnog Balkana cjepivima protiv bolesti COVID-19 koja nabavljaju države članice EU-a; budući da je Crna Gora u listopadu 2020. potpisala sporazum u okviru inicijative COVAX radi primanja 248 800 doza cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija donijela paket od 70 milijuna EUR u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) za pomoć u financiranju pristupa zemalja zapadnog Balkana cjepivima protiv bolesti COVID-19 koja nabavljaju države članice EU-a; budući da je Crna Gora u listopadu 2020. potpisala sporazum u okviru inicijative COVAX radi primanja 248 800 doza cjepiva protiv bolesti COVID-19;

| N. | budući da su Romi i Egipćani posebno pogođeni pandemijom bolesti COVID-19 jer su i dalje žrtve duboko ukorijenjenih predrasuda u društvenom i profesionalnom okruženju; |
| --- | --- |

N.

budući da su Romi i Egipćani posebno pogođeni pandemijom bolesti COVID-19 jer su i dalje žrtve duboko ukorijenjenih predrasuda u društvenom i profesionalnom okruženju;

Predanost proširenju

| 1. | pozdravlja nastavak angažmana Crne Gore u procesu integracije u EU i njezin ukupni napredak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava važnost brze provedbe revidirane metodologije proširenja na temelju tematskih pregovaračkih poglavlja i postupnog uvođenja u pojedine politike i programe EU-a kako bi se ubrzao cjelokupni pregovarački proces i pružili jasni i opipljivi poticaji od izravnog interesa za građane Crne Gore; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja otvaranje poglavlja 8. (Politika tržišnog natjecanja) i odluku Crne Gore o prihvaćanju revidirane metodologije proširenja; posebno poziva Crnu Goru da učinkovito ispuni privremena mjerila za poglavlja 23. i 24., koja će biti sljedeća prekretnica, te snažno podupire zatvaranje pristupnih poglavlja s obzirom na to da Crna Gora provodi reforme u skladu s traženim mjerilima; podsjeća da su od otvaranja prvog poglavlja u prosincu 2012. privremeno zatvorena tri poglavlja, te potiče Crnu Goru da se jasno usredotoči na rad na rješavanju mjerila za zatvaranje u svim ostalim poglavljima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da su izbori 30. kolovoza 2020. rezultirali prvom predajom vlasti od uvođenja višestranačkog sustava, uz potpuno poštovanje demokratskih standarda i Ustava Crne Gore, kao i činjenicu da je Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) utvrdio da su izbori provedeni na učinkovit, konkurentan i transparentan način; s odobravanjem primjećuje da rezultati izbora nisu osporavani i da su svi izabrani parlamentarci zaista ponovno počeli obavljati svoju dužnost; izražava zabrinutost zbog izvješća o vanjskom utjecaju na izborni postupak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je na svoj prvi radni dan novoosnovana crnogorska vlada održala razmjenu gledišta sa zastupnicima u Europskom parlamentu i dužnosnicima EU-a, kao i izričitu obvezu nove vlade da nastavi s integracijom u EU, da ispuni potrebne standarde za napredak te zemlje na putu prema EU-u i da ojača transatlantski savez; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je ključno ne poništiti prethodna postignuća u procesu reformi i potiče novu vladu da iskoristi svoj mandat kako bi ubrzala reforme povezane s EU-om i pregovore o pristupanju; napominje da je za napredak Crne Gore na putu prema EU-u potreban otvoren i konstruktivan dijalog između svih političkih i društvenih dionika, kao i dogovor o ključnim pitanjima u vezi s cjelokupnim napretkom u toj zemlji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava potrebu za suradnjom i konstruktivnom kohabitacijom između predsjednika, nove vlade i novog parlamenta (Skupštine) radi daljnjeg jačanja napretka Crne Gore na njezinu putu prema EU-u i jačanja daljnjeg demokratskog napretka te zemlje; poziva sve strane da se pridržavaju demokratskih i ustavnih načela; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja nedavne ankete javnog mišljenja koje pokazuju da sve veći broj crnogorskih građana (76,6 %) podupire buduće članstvo te zemlje u EU-u, što je jasna poruka novoj vladi da građani žele reforme koje se temelje na europskim vrijednostima; napominje da je to jedna od najviših stopa javne potpore EU-u u regiji; u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je Komisija 2020. dala novi poticaj proširenju novom strategijom za zapadni Balkan i gospodarskim i investicijskim planom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pohvaljuje napredak Crne Gore u nekoliko područja pristupnih pregovora, uključujući međunarodnu policijsku suradnju i borbu protiv organiziranog kriminala (uključujući evidenciju početnih dogovora u vezi s trgovinom ljudima i drogom); poziva vlasti da ubrzaju političke i gospodarske reforme, posebice u području vladavine prava i temeljnih prava, pravosuđa, slobode medija i borbe protiv korupcije, to jest područja u kojima je nužno ostvariti znatan daljnji napredak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na aktivno sudjelovanje i odgovarajuće uključivanje zemalja zapadnog Balkana, uključujući civilno društvo i mlade, u Konferenciju o budućnosti Europe te da se, s obzirom na njihovu predanost da u budućnosti postanu države članice EU-a, njihov doprinos uzme u obzir; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na stvaranje novih prilika za politički dijalog i dijalog o politikama na visokoj razini sa zemljama zapadnog Balkana putem redovitih sastanaka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana i pojačanih ministarskih i parlamentarnih kontakata kako bi se ojačala politička vjerodostojnost procesa proširenja te osiguralo snažnije upravljanje i angažman na visokoj razini, kao što se zahtijeva i revidiranom metodologijom proširenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je u interesu vlade da osigura odgovarajuću zastupljenost u inozemstvu; u tom pogledu upućuje na još otvoreno imenovanje voditelja misije Crne Gore pri EU-u; |
| --- | --- |

12.

Demokracija i vladavina prava

| 13. | prima na znanje nalaze i zaključke međunarodnih promatrača iz Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) te poziva vlasti da se u potpunosti posvete primjenjivanju njihovih preporuka i to učine pravodobno prije sljedećih nacionalnih izbora; pozdravlja vladino usvajanje odluke o osnivanju Vijeća za kontrolu popisa birača; napominje da je Skupština u prosincu 2020. donijela odluku o osnivanju Odbora za sveobuhvatnu izbornu reformu i očekuje da će taj odbor započeti s radom bez daljnje odgode; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Crnu Goru na istodobno održavanje lokalnih izbora diljem zemlje kako bi se povećala stabilnost demokracije, izbjeglo neprestano vođenje kampanja i ublažila napeta politička klima; izražava razočaranje zbog toga što se, unatoč međustranačkom sporazumu o održavanju lokalnih izbora istog dana, pravnim okvirom to pitanje još uvijek ne rješava u dovoljnoj mjeri; podsjeća da je potrebna dvotrećinska većina za izmjenu Zakona o izboru odbornika i poslanika, za koji se traži široki konsenzus parlamentarnih stranaka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva sve političke snage u novoizabranoj crnogorskoj Skupštini da sudjeluju u konstruktivnom, smislenom i uključivom dijalogu, s obzirom na to da je to ključ uspješne parlamentarne demokracije; pozdravlja odluku oporbe da ne bojkotira rad Skupštine i ponavlja da se funkcionalna parlamentarna demokracija temelji na sudjelovanju vlade i oporbe u parlamentarnom postupku donošenja odluka; ističe da je široki konsenzus i vladajuće većine i oporbe ključan za napredak na putu pristupanja EU-u i u reformama; poziva na donošenje mjera usmjerenih na poboljšanje dijaloga i povjerenja u cijelom političkom spektru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja nedavna imenovanja u izaslanstvo Crne Gore u Parlamentarnom odboru EU-a i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje, čime je sastav izaslanstva popunjen; poziva na nastavak rada Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje što je prije moguće i pozdravlja sjednicu na daljinu Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje planiranu za lipanj 2021.; naglašava važnost parlamentarne razmjene i nastavka održavanja sjednica svake dvije godine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja korake usmjerene na poboljšanje nadzorne uloge Skupštine, kao i njezine transparentnosti i otvorenosti prema građanima i civilnom društvu; poziva novoizabranu Skupštinu da osigura uključiv politički dijalog u parlamentu i snažniju ulogu civilnog društva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno ističe važnost ubrzavanja rada na provedbi akcijskih planova za poglavlja 23. i 24. i drugih strateških dokumenata koji se odnose na vladavinu prava i temeljnih prava, posebice putem učinkovitog međustranačkog dijaloga čiji je cilj osigurati potrebnu kvalificiranu većinu za ključna imenovanja u sudstvu i državnom odvjetništvu te provođenjem javnih i stručnih savjetovanja o izmjenama ključnog zakonodavstva; izražava zabrinutost zbog toga što se radna skupina za poglavlje 24. nije sastala tijekom prošle godine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zabrinut je zbog nedavnih događaja u vezi s posebnim tužiteljem za organizirani kriminal i korupciju, kao i onih u vezi s planiranim promjenama u sastavu tužiteljskog vijeća; poziva crnogorsku vladu da izmijeni ključne zakonodavne akte, među ostalim u slučaju predloženih izmjena Zakona o državnom odvjetništvu i Zakona o Uredu posebnog tužitelja, u skladu s demokratskim normama i ustaljenom europskom praksom te da u tom pogledu poduzme daljnje korake u vezi s mišljenjem Venecijanske komisije; ističe da su neovisno funkcioniranje i integritet Ureda posebnog tužitelja ključni za napredak Crne Gore u području vladavine prava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žali zbog ograničenog napretka u pravosuđu, te poziva crnogorske vlasti da hitno rješavaju preostale izazove u pogledu neovisnosti, profesionalnosti, učinkovitosti i odgovornosti pravosuđa provedbom postojećeg zakonodavstva u skladu s preporukama Skupine država za borbu protiv korupcije (GRECO) i Venecijanske komisije; naglašava da Crna Gora treba ostvariti daljnji napredak u reformama vladavine prava, što obuhvaća napredovanje, a ne nazadovanje, u pogledu provedbe reforme pravosuđa u skladu s dobrim demokratskim normama i praksama; ponavlja da kao rezultat već provedenih reformi Crna Gora ima uspostavljena tijela i mehanizme za jamčenje neovisnosti i odgovornosti pravosuđa i tužiteljstva; potiče vlasti da se dosljedno koriste tim mehanizmima i da nadograđuju rad na daljnjem ostvarenju rezultata i dosadašnjeg uspjeha u borbi protiv korupcije i organiziranoga kriminala; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izražava duboku zabrinutost zbog načina na koji Pravosudno vijeće tumači Ustav, a kojim se odobrava nezakonito ponovno imenovanje predsjednika sudova na više od dva mandata; prima na znanje ostavku predsjednika Vrhovnog suda i predsjednikâ osnovnih sudova u Baru, Kotoru i Plavu nakon poziva da suci s višestrukim mandatima podnesu ostavke, u skladu s europskim demokratskim standardima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja činjenicu da je ostvaren određeni napredak u borbi protiv organiziranog kriminala, posebice u pogledu jačanja kapaciteta i profesionalnosti policije; potiče Crnu Goru da nastavi ulagati napore u tom području, posebno borbom protiv kriminalnih mreža koje djeluju na međunarodnoj razini, s posebnim naglaskom na borbi protiv pranja novca, trgovine ljudima, drogom i oružjem, nezakonitih igara na sreću i krijumčarenja cigareta te praćenja njihovih mogućih veza spolitičarima i predstavnicima državnih ustanova; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pohvaljuje nedavni uspjeh zamjenika predsjednika vlade kada je riječ o uhićenju istaknutih osoba uključenih u organizirani kriminal; oštro osuđuje prijetnje smrću koje su mu upućene; poziva na pružanje potpore i zaštite svim službenicima koji se bore protiv korupcije i organiziranog kriminala, čak i pod cijenu ugrožavanja vlastitog života, te izražava solidarnost s njima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da su i dalje prisutne sustavne manjkavosti u sustavu kaznenog pravosuđa i da njihovo rješavanje mora biti prioritet; apelira na vlasti da uvedu konkretne mjere kako bi se ograničila upotreba nagodbi sa sudom na iznimne slučajeve kako bi se povećala transparentnost i vjerodostojnost sudskog odgovora na organizirani kriminal; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ozbiljno je zabrinut zbog ograničenog napretka u borbi protiv korupcije te poziva odgovorne institucije da znatno poboljšaju učinak Crne Gore u oduzimanju imovine stečene kaznenim radnjama, kaznenom progonu i pravomoćnim presudama, posebno u predmetima na visokoj razini, osjetnim poboljšanjem kvalitete te neovisnosti kaznene istrage i provedbe zakona; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primjećuje neke pozitivne pomake u radu Agencije za sprečavanje korupcije; međutim naglašava da i dalje postoje problemi povezani s njezinom neovisnošću i određivanjem prioriteta te poziva Agenciju da djeluje neovisno i da dosljedno provodi Zakon o sprječavanju korupcije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno ističe potrebu za čvrstim kaznenopravnim odgovorom na korupciju na visokoj razini; podsjeća na potrebu za učinkovitim odgovorom na navodnu zlouporabu državnih sredstava za političke stranke i nezakonito financiranje političkih stranaka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja napore za provedbu reforme javne uprave i već postignute rezultate; zabrinut je zbog nalaza da članstvo u stranci i dalje snažno utječe na zapošljavanje u crnogorskom javnom sektoru te poziva novu vladu da izbjegava politički motivirana otpuštanja i zapošljavanje djelatnika u državnoj službi; poziva crnogorske vlasti da nastave s naporima usmjerenima na stvaranje učinkovite javne uprave i da održe stručno znanje, posebno o procesu pristupanja EU-u, te u tom pogledu pozdravlja transparentne postupke imenovanja; žali zbog toga što su institucionalni kapaciteti agencije za tržišno natjecanje i agencije za sprječavanje korupcije i dalje slabi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava zabrinutost zbog izmjena Zakona o državnim službenicima i namještenicima usvojenih u Skupštini, kojima se snižavaju kriteriji za rad u javnoj upravi i kojima bi se mogao ugroziti napredak postignut u reformi javne uprave u cilju provedbe zapošljavanja temeljenog na zaslugama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja obećanja nove vlade da će znatno povećati transparentnost u svim područjima, uključujući javne financije, i potiče je da hitno izradi i donese poboljšani Zakon o slobodnom pristupu informacijama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prima na znanje predstojeći popis stanovništva i stanova u Crnoj Gori te poziva odgovorne institucije da ga provedu u skladu s europskim standardima i međunarodnim preporukama; snažno potiče na izbjegavanje politizacije postupka i poziva na istragu svih optužbi povezanih sa stranim uplitanjem u postupak popisa stanovništva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva crnogorske vlasti da posvete posebnu pozornost pranju novca, utaji poreza i svim drugim kriminalnim aktivnostima u okviru programa za dodjelu državljanstva ulagačima, koji će isteći 2021.; pozdravlja nedavnu odluku crnogorske vlade da ga postupno ukine do kraja godine; |
| --- | --- |

32.

Poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava

| 33. | izražava žaljenje zbog stanja slobode izražavanja i slobode medija, područja u kojem se u pet uzastopnih izvješća Komisije navelo „bez napretka”, posebno kad je riječ o radu javne medijske službe RTCG; snažno osuđuje sve vrste napada na medije i zastrašivanje novinara te traži hitnu i stvarnu istragu o tome, uključujući prošle slučajeve, kako bi se okončalo nekažnjavanje zločina nad novinarima; žali zbog toga što su neki slučajevi nasilja nad novinarima i dalje neriješeni; poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se zajamčila neovisnost medija i novinara; poziva Crnu Goru na stvaranje uvjeta koji pogoduju učinkovitom ostvarivanju slobode izražavanja, što je jedna od temeljnih vrijednosti EU-a i ključni element procesa pristupanja Crne Gore EU-u; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zabrinut je zbog velike polarizacije medijskog okruženja, posebno zbog sve veće količine dezinformacija, koja je također usmjerena na pogoršavanje etničkih napetosti, narušavanje izbornih procesa i smanjenje potpore stanovništva euroatlantskim integracijama; ističe da su medijska pismenost, sloboda medija i neovisnost ključni u suzbijanju dezinformacija; naglašava potrebu za poboljšanjem koordinacije radi borbe protiv regionalnih kampanja dezinformiranja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva na jačanje europske suradnje s Crnom Gorom u borbi protiv dezinformiranja te kibernetičkih i hibridnih prijetnji kojima se nastoji ugroziti europska perspektiva regije; zabrinut je zbog sve veće ranjivosti Crne Gore zbog povećanja njezina javnog duga, posebno u odnosu na Kinu; u tom kontekstu poziva Komisiju i crnogorsku vladu da surađuju na pronalasku rješenja za izuzetno kontroverzni kineski zajam za autocestu Bar-Boljare, koji je podigla prethodna vlada, kako bi se izbjegla ovisnost o dugu i kako Crna Gora ne bi morala predati kolateral kineskim vjerovnicima; ustraje u tome da crnogorske vlasti istovremeno moraju provesti temeljitu i transparentnu istragu tog zajma i njegove potrošnje te pozvati na odgovornost one koji su politički odgovorni; poziva Komisiju da zajedno s međunarodnim financijskim institucijama pronađe razumno rješenje za potporu fiskalnoj održivosti i reformama Crne Gore u skladu s europskom perspektivom te zemlje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Crnu Goru, države članice EU-a i Delegaciju Europske unije u Crnoj Gori da nastave provoditi aktivniju i učinkovitiju komunikacijsku politiku o europskoj perspektivi, usmjerenu i na lokalno stanovništvo i na građane EU-a, te da nastave s koordiniranim nastojanjima za povećanje vidljivosti projekata koje financira EU; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da podrže stvaranje centra izvrsnosti za borbu protiv dezinformiranja usmjerenog na Balkan; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva crnogorske vlasti da poduzmu konkretne korake u izgradnji otpornosti i kibersigurnosti u vrijeme kada se zemlja suočava sa sve većim pritiskom od stranih uplitanja kojima se nastoji ugroziti njezina državnost i prozapadna orijentacija te da provode veći nadzor medijskog okruženja kako bi se suzbile lažne vijesti i druge aktivnosti dezinformiranja, posebno one koje organiziraju štetni strani akteri, te kako bi se osigurala operativna neovisnost crnogorskih regulatora medija i javne radiotelevizije, uz postizanje ravnoteže između nerazmjernih ograničenja slobode izražavanja na internetu i borbe protiv dezinformiranja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | snažno osuđuje verbalne i fizičke napade te zastrašivanje nacionalnih manjina, posebno u Pljevlji nakon parlamentarnih izbora u kolovozu 2020. te nedavno u Beranama i Nikšiću; apelira na crnogorske vlasti da temeljito istraže sve te incidente i počinitelje privedu pravdi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava potrebu za zaštitom prava svih nacionalnih manjina, posebice s obzirom na to da su neke od njih ostale bez predstavnika manjinskih stranaka u Skupštini; potiče crnogorske vlasti da obrate posebnu pozornost na pitanja povezana s nacionalnom i etničkom pripadnošću crnogorskih građana; u tom pogledu prima na znanje nedavni prijedlog crnogorske vlade o izmjeni crnogorskog zakona o državljanstvu; naglašava da svaka izmjena tih osjetljivih zakona mora proći opsežan postupak savjetovanja i da bi se trebala donositi samo u skladu s demokratskim normama i utvrđenom europskom praksom te s ciljem unapređivanja europske perspektive Crne Gore; traži da se poštuje multietnički identitet zemlje, uključujući jezike koji se ondje koriste, njezinu kulturnu baštinu i tradicije lokalnih zajednica; naglašava da je potrebno ostvariti daljnji napredak u pogledu socijalne uključenosti Roma i Egipćana u tržište rada, obrazovanje i javni život u Crnoj Gori te poziva vlasti da im osiguraju pristup osobnim dokumentima, zajamče njihov pravni status i poduzmu učinkovite mjere protiv govora mržnje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prima na znanje Zakon o zaštiti od nasilja u porodici i njegove planirane izmjene te apelira na crnogorske vlasti da ga temeljito provedu, među ostalim dodjelom dostatnih sredstava, s obzirom na to da rodno uvjetovano nasilje, nasilje u obitelji i nasilje nad djecom i dalje izazivaju ozbiljnu zabrinutost; traži veću pozornost i uspostavu sustava potpore za žrtve obiteljskog zlostavljanja tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva vlasti da osiguraju temeljitu provedbu standarda utvrđenih u Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), među ostalim povećanjem broja dobro osposobljenih i rodno osjetljivih policijskih službenika i sudaca kako bi se osigurala pravilna istraga i kazneni progon kaznenih djela nasilja u obitelji te uvele učinkovite mjere protiv spolnog uznemiravanja, među ostalim na radnom mjestu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izražava zabrinutost zbog ograničenih rezultata postojećih politika i projekata usmjerenih na poticanje sudjelovanja žena na tržištu rada, kreiranju politika i politici te rješavanju problema ranjivosti u zapošljavanju i socijalnim politikama; u tom pogledu žali zbog sve manjeg broja zastupnica u parlamentu, nedostatka rodno uravnotežene političke zastupljenosti na izborima te u novoj Skupštini i vladi; poziva na potrebne pravne i političke mjere za promicanje sudjelovanja žena u politici; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća da, iako je crnogorska vlada odobrila godišnji akcijski plan Strategije za zaštitu lica s invaliditetom od diskriminacije i promociju jednakosti, ključni cilj i dalje ostaje njegova provedba; žali zbog toga što se osobe s invaliditetom i dalje suočavaju s diskriminacijom i poteškoćama u pristupu pravosuđu; naglašava da je potrebno poboljšati pristup zdravstvenim uslugama za osobe s invaliditetom, interno raseljene osobe i druge ranjive skupine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja napredak u zaštiti prava pripadnika zajednice LGBTI i pozdravlja činjenicu da je Crna Gora prva zemlja u regiji koja je donijela zakon o istospolnim partnerstvima; poziva vlasti da zajamče ispunjavanje svih potrebnih uvjeta za njegovu odgovarajuću provedbu; naglašava da se treba poboljšati situacija transrodnih i nebinarnih osoba; pozdravlja mirno održavanje Povorke ponosa 2019.; poziva crnogorske vlasti da nastave poboljšavati ozračje društvene uključenosti i tolerancije te da prikupljaju raščlanjene podatke povezane s govorom mržnje i zločinima koji se temelje na spolnoj orijentaciji i rodnom identitetu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva crnogorske vlasti da nastave istinski dijalog o slobodi vjeroispovijesti s predstavnicima vjerskih zajednica i drugim relevantnim dionicima te u skladu s mišljenjem Venecijanske komisije od 24. lipnja 2019.; poziva susjedne zemlje da se suzdrže od uplitanja u ovo i u ostala unutarnja pitanja Crne Gore; |
| --- | --- |

45.

| 46. | izražava zabrinutost zbog toga što je nova vlada donijela izmjene Zakona o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja i pravnom položaju vjerskih zajednica u hitnom postupku, bez javne rasprave ili dijaloga sa svim vjerskim zajednicama i bez mišljenja Venecijanske komisije; prima na znanje da je predsjednik potpisao zakon; |
| --- | --- |

46.

Pomirenje, dobrosusjedski odnosi i međunarodna suradnja

| 47. | pohvaljuje Crnu Goru za njezinu predanost uključivoj regionalnoj suradnji i za konstruktivnu ulogu koju igra u regiji zapadnog Balkana te pozdravlja njezino aktivno sudjelovanje u brojnim regionalnim inicijativama; ističe da su regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi povezani s europskom perspektivom Crne Gore; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja potpisivanje Protokola o određivanju granične točke između Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Srbije u svibnju 2019. i potiče Crnu Goru da nastavi rješavati, u konstruktivnom duhu i što je prije moguće u procesu pristupanja, neriješena bilateralna pitanja sa svojim susjedima, uključujući neriješena pitanja razgraničenja sa Srbijom i Hrvatskom; podsjeća da je potrebno poštovati postojeće bilateralne sporazume o granicama; ponavlja da bi se pogranični sporovi trebali rješavati u duhu dobrosusjedskih odnosa, bilateralno i putem postojećih međunarodnih mehanizama; napominje da su bilateralne odnose sa Srbijom obilježile napetosti i ustraje u tome da se svi bilateralni sporovi rješavaju uključivim i nekonfrontacijskim dijalogom, izbjegavajući bilo kakav oblik stranog uplitanja u domaća pitanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | snažno osuđuje poricanje genocida iz Srebrenice i sumnje koje je ministar pravosuđa, ljudskih prava i prava manjina izrazio u vezi s presudama i legitimitetom Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju (ICTY); pozdravlja brze protureakcije drugih članova vlade i prijedlog njegova razrješenja s dužnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja uspostavu zajedničkog regionalnog tržišta, što će dovesti do potpunog pristupanja zemlje jedinstvenom tržištu EU-a; čvrsto vjeruje da bi takve inicijative mogle biti važan alat za povećanje potencijala, privlačnosti i konkurentnosti regije te da bi posebno mogle pomoći regionalnim gospodarstvima u njihovu procesu oporavka nakon pandemije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | snažno osuđuje sve pokušaje političara u Crnoj Gori i drugdje u regiji kojima se nastoji osporiti genocid iz Srebrenice ili neki drugi ratni zločin koji se dogodio u bivšoj Jugoslaviji; pozdravlja potpisivanje protokola o suradnji u potrazi za nestalim osobama između vlada Bosne i Hercegovine i Crne Gore kao dobar primjer suradnje u istragama slučajeva nestalih osoba; zabrinut je zbog nedostatka napretka u postupanju s ratnim zločinima počinjenima u Crnoj Gori te poziva vlasti da pojačaju napore u pogledu kažnjavanja ratnih zločina i utvrđivanja sudbine nestalih osoba te da podrže i razviju uspostavljeni Informaciono-dokumentacioni centar; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ponovno iskazuje svoju potporu inicijativi za uspostavu regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim kršenjima ljudskih prava na državnom području bivše Jugoslavije; pohvaljuje vlade Crne Gore za njihovu predanost i ispunjavanje obveza u okviru svojeg članstva u Regionalnom uredu za suradnju mladih (RYCO), naglašavajući važnost trenutačnog crnogorskog rotirajućeg predsjedanja tom organizacijom; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva crnogorske vlasti da u potpunosti poštuju odredbe o sukcesiji bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, posebice u pogledu vojne imovine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pohvaljuje potpunu usklađenost Crne Gore sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a i njezinim aktivnim sudjelovanjem u misijama EU-a u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike, osobito u operaciji pomorskih snaga EU-a u Somaliji (operacija ATALANTA), misiji EU-a za osposobljavanje u Maliju i u drugim međunarodnim misijama, posebno u Misiji UN-a za referendum u Zapadnoj Sahari, mirovnim snagama UN-a na Cipru, misiji „Resolute Support” pod vodstvom NATO-a u Afganistanu i misiji NATO-a u Kosovu (KFOR); |
| --- | --- |

54.

| 55. | izražava zabrinutost zbog vladinih imenovanja u sektoru sigurnosti i vojne obavještajne službe i smatra da postoji opasnost da ona dovedu u pitanje strateški savez Crne Gore s EU-om i NATO-om; naglašava stratešku važnost članstva Crne Gore u NATO-u i potiče crnogorske vlasti da surađuju u području otpornosti na vanjsko uplitanje i kibersigurnost s EU-om i NATO-om; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava potrebu da EU i Sjedinjene Američke Države ojačaju svoje partnerstvo i koordinaciju na zapadnom Balkanu kako bi se unaprijedile ključne reforme, poboljšalo upravljanje i dovelo do pomirenja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pohvaljuje napredak Crne Gore i obnovljenu predanost međunarodnoj policijskoj suradnji te je potiče da nastavi s naporima usmjerenima na nošenje s nezakonitim migracijama, tako da nastavi razvijati međunarodnu suradnju u području zaštite granica i ponovnog prihvata te da poveća kapacitete za kazneni progon mreža za krijumčarenje migranata; |
| --- | --- |

57.

| 58. | napominje stupanje na snagu sporazuma o suradnji u upravljanju granicama između Crne Gore i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex), kojim će se Frontexu omogućiti da pomaže Crnoj Gori u upravljanju granicama, provođenju zajedničkih operacija i borbi protiv prekograničnog kriminala na morskim granicama te zemlje, uključujući krijumčarenje droge i oružja te trgovinu ljudima i terorizam; |
| --- | --- |

58.

| 59. | apelira na crnogorske vlasti da poštovanje ljudskih prava, temeljnih sloboda i međunarodnog prava i dalje budu u središtu politike u području migracije i granica; poziva na to da operacije Europske granične i obalne straže (Frontex) na teritoriju Crne Gore djeluju u skladu s tim standardima; |
| --- | --- |

59.

Gospodarstvo i pandemija bolesti COVID-19

| 60. | pozdravlja napredak Crne Gore u povećanju stabilnosti financijskog sektora, kao i u provedbi konkretnih poboljšanja stanja na tržištu rada; napominje, međutim, da je stopa nezaposlenosti ostala visoka, osobito među ženama, mladima, Romima i niskokvalificiranim osobama; potiče vlasti da povećaju sudjelovanje žena na tržištu rada i da rješavaju pitanja kao što su rodne razlike u zapošljavanju i plaći te pristupačna skrb za djecu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izražava zabrinutost zbog toga što Zakon o proračunu za 2021. nije predložen do kraja 2020. i poziva na transparentniji i pravodobniji postupak izrade nacionalnih proračuna; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja činjenicu da Crna Gora provodi nužne reforme radi usklađivanja s načelima dobrog poreznog upravljanja EU-a te da je Vijeće uklonilo Crnu Goru (18. veljače 2020.) s popisa nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe; |
| --- | --- |

62.

| 63. | potiče Crnu Goru da pojača rad na boljem usklađivanju obrazovnog sustava s tržištem rada radi učinkovitijeg suzbijanja neusklađenosti vještina i odljeva mozgova među mladima; poziva crnogorske vlasti da teže otvorenoj i transparentnoj politici ljudskih resursa u javnoj upravi, kao i povećanju javnih ulaganja za održiv društveni i gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

63.

| 64. | sa zabrinutošću primjećuje utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na gospodarstvo Crne Gore s obzirom na to da je 2020. njezin BDP pao za 14,3 %; poziva vladu da provede odgovornu makroekonomsku i fiskalnu politiku s obzirom na visoki javni dug; potiče vlasti da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste pomoć EU-a kako bi se ublažio utjecaj krize, uključujući razvoj i provedbu ciljanih mjera za ublažavanje utjecaja pandemije na marginalizirane zajednice i ranjive skupine; naglašava važnost razvoja poduzetničkih vještina među mladima; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da podupre napore Crne Gore u smanjenju nezaposlenosti, koju je pandemija bolesti COVID-19 znatno pogoršala, posebno u turističkom sektoru koji čini više od 20 % BDP-a Crne Gore, uzimajući u obzir veliki pad broja turista; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ponovno ističe činjenicu da je Europska unija brzo mobilizirala neposrednu financijsku i materijalnu potporu zapadnom Balkanu namijenjenu rješavanju zdravstvene krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 te ubrzanju socioekonomskog oporavka regije; podsjeća da je Crnoj Gori dodijeljeno 53 milijuna EUR za nabavu hitne medicinske opreme i pomoć sektorima koji su najteže pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19; također podsjeća na odluku o pružanju makrofinancijske pomoći u iznosu do 60 milijuna EUR kako bi se Crnoj Gori pomoglo da ograniči negativne socioekonomske posljedice pandemije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava činjenicu da je pandemija bolesti COVID-19 imala štetan učinak na društvo u cjelini, posebno na žene, obitelji samohranih roditelja i ranjive skupine, kao što su Romi, Egipćani, LGBTI osobe, osobe s invaliditetom i druge manjine, tako što je produbila nejednakosti i pogoršala postojeće probleme; poziva crnogorske vlasti da pri stvaranju i provedbi mjera socioekonomske pomoći za COVID-19 uzmu u obzir potrebe tih skupina; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pohvaljuje ulogu Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu koji je osigurao prijeko potrebnu potporu u medicinskoj opremi i osobnoj zaštitnoj opremi u borbi protiv bolesti COVID-19 u Crnoj Gori; |
| --- | --- |

68.

| 69. | izražava zabrinutost zbog tekućeg procesa otpuštanja čelnika u javnozdravstvenim ustanovama u vrijeme kada je Crna Gora ozbiljno pogođena pandemijom bolesti COVID-19, kao i zbog novog zajma vlade u iznosu od 750 milijuna EUR bez savjetovanja sa Skupštinom; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisiju i Vijeće da pokažu solidarnost sa zemljama zapadnog Balkana pomažući im u dobivanju cjepiva protiv bolesti COVID-19 te da uključe Crnu Goru u zajedničku nabavu cjepiva EU-a; pozdravlja mjere koje su Komisija i Vijeće poduzeli kako bi Crnoj Gori pomogli nabaviti cjepiva protiv bolesti COVID-19 putem COVAX-a i drugim sredstvima kao što je koordiniranje donacija država članica EU-a; poziva na pružanje dodatne pomoći kako bi se što prije ljudima u svim zemljama zapadnog Balkana osigurala dostatna količina cjepiva protiv bolesti COVID-19, uzimajući u obzir pandemijsko stanje svake zemlje; čvrsto vjeruje da bi politike cijepljenja trebale biti isključivo humanitarne i da ne bi trebale služiti geopolitičkim interesima bilo koje vrste; |
| --- | --- |

70.

| 71. | potiče Crnu Goru da u najvećoj mogućoj mjeri iskoristi Komisijin gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan; uviđa njegovu važnost u podupiranju održive povezanosti u području prometa i infrastrukture, ljudskog kapitala, konkurentnosti i uključivog rasta u regiji, uz naglasak da svako ulaganje mora biti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma i ciljevima EU-a u pogledu dekarbonizacije; |
| --- | --- |

71.

| 72. | napominje jednaku važnost svih ciljeva ulaganja u okviru instrumenta IPA III; u tom pogledu poziva Komisiju da odgovarajući dio sredstava iz instrumenta IPA III usmjeri na demokratsku tranziciju Crne Gore koja je u tijeku, posebno u svjetlu trajnih problema s investicijskom klimom, apsorpcijskim kapacitetom i ekološkim standardima u toj zemlji; |
| --- | --- |

72.

Okoliš, energetika i promet

| 73. | pozdravlja napredak Crne Gore u diversifikaciji proizvodnje električne energije prema obnovljivim izvorima i premašivanje ukupnih ciljeva u pogledu obnovljivih izvora energije za 2020. i sektorskih ciljeva u područjima električne energije te grijanja i hlađenja, kao i njezino aktivno sudjelovanje u Programu za povezivanje zapadnog Balkana; poziva Crnu Goru na uvođenje racionaliziranih i pojednostavljenih pravila za olakšavanje daljnjeg uvođenja projekata obnovljive energije; naglašava važnost potpore EU-a prelasku na čišću i obnovljivu energiju; zabrinut je zbog projekata vađenja nafte i plina u blizini crnogorske obale koji bi mogli naštetiti okolišu, prirodi i turizmu, najvažnijem gospodarskom sektoru u zemlji; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pohvaljuje odluku Crne Gore o ukidanju financijske potpore malim hidroelektranama koje ne slijede odgovarajuće standarde zaštite okoliša; primjećuje spor napredak i kašnjenje u zatvaranju termoelektrane Pljevlja i poziva Crnu Goru da se bez odgode uskladi s pravilima Direktive o velikim uređajima za loženje (4); |
| --- | --- |

74.

| 75. | uviđa korake koje je Crna Gora poduzela kako bi uspostavila elektronički sustav jamstava o podrijetlu te tako osigurala usklađenost sa standardiziranim sustavom europskih energetskih certifikata; prima na znanje da je Crna Gora u naprednoj fazi provedbe reformi u sektoru električne energije te je poziva da bez odgode prenese Uredbu REMIT (5) i mrežne kodekse u nacionalne mrežne kodekse; poziva Crnu Goru da poveća trenutačnu nisku razinu prekozonskih kapaciteta dostupnih sudionicima na tržištu električne energije u skladu s najboljim praksama EU-a; pohvaljuje Crnu Goru zbog toga što je predvodnik u uspostavi mehanizma za određivanje cijena ugljika i trgovanje emisijama u regiji; pozdravlja potpunu usklađenost s Direktivom o kakvoći goriva (6) i poziva na daljnji napredak u čuvanju zaliha nafte za slučaj nužde; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja pozitivne pomake u daljnjem usklađivanju nacionalnog zakonodavstva Crne Gore u području okoliša i klimatskih promjena te nacionalnog energetskog i klimatskog plana s pravnom stečevinom EU-a te poziva na ulaganje daljnjih napora kako bi se dokument što prije dovršio u skladu s preporukama Vijeća ministara Energetske zajednice; pohvaljuje Crnu Goru zbog toga što je zaštitila rijeku Zetu proglasivši je parkom prirode; poziva vlasti da poduzmu hitne mjere za bolju zaštitu zaštićenih područja i potencijalnih područja mreže Natura 2000, uključujući ulcinjsku solanu, jezero Skadar, rijeku Taru i druge; poziva Crnu Goru na bolje gospodarenje otpadom i hvatanje u koštac s problemom nezakonitog odlaganja otpada; poziva vlasti da uključe lokalne zajednice i civilno društvo u provedbu politika i projekata zaštite okoliša, klime i energetike u zemlji; |
| --- | --- |

76.

| 77. | sa zadovoljstvom podsjeća na to da je Crna Gora, u skladu s člankom 1. svojega ustava, ekološka zemlja; podsjeća da uspostava područja za vojnu obuku i testiranje oružja u zaštićenim područjima UNESCO-a u Sinjajevini mora biti u skladu s načelima UNESCO-a o društveno-kulturnoj i ekološkoj održivosti; napominje da bi razvoj dodatnih hidroenergetskih i turističkih kapaciteta, posebice onih u zaštićenim područjima, trebao uzeti u obzir standarde EU-a o području zaštite okoliša; poziva vlasti da procijene ekološke učinke izgradnje autoceste uz rijeku Taru te da bolje zaštite najvrjednija područja; ponavlja svoj poziv da se provedu temeljite i sveobuhvatne ex ante procjene učinka infrastrukturnih projekata na okoliš, gospodarstvo i društvo u skladu s europskim standardima; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja pokretanje zelenog programa za zapadni Balkan, koji ima potencijal za poticanje prijelaza na održivo, ugljično neutralno gospodarstvo; poziva Crnu Goru da nastavi s uvođenjem i provedbom potrebnog zakonodavstva radi postizanja dogovorenih zajedničkih ciljeva o digitalnoj i zelenoj transformaciji; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Crnu Goru, četvrtu najšumovitiju europsku zemlju, da poboljša upravljanje svojim šumama, posebice tako što će im posvetiti više resursa i aktivno se boriti protiv nezakonite sječe šuma; prima na znanje nedavnu studiju po kojoj se svake godine u Crnoj Gori proizvodi oko sto tisuća kubičnih metara drvenog otpada koji bi se lako mogao ponovno upotrijebiti; poziva vlasti da razmotre načine promicanja modela kružnog gospodarstva u ovom i drugim sektorima gospodarstva; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva crnogorske vlasti da osiguraju pravo na pristup informacijama o okolišu u pogledu infrastrukturnih projekata, u skladu sa svojim Ustavom i Aarhuškom konvencijom koju je Crna Gora ratificirala 2009.; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku, Vladi i parlamentu Crne Gore. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  SL L 108, 29.4.2010., str. 1.

(2)  SL C 363, 28.10.2020., str. 127.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0168.

(4)  Direktiva 2001/80/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz velikih uređaja za loženje (SL L 309, 27.11.2001., str. 1.).

(5)  Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (SL L 326, 8.12.2011., str. 1.).

(6)  Direktiva 2009/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o izmjeni Direktive 98/70/EZ u pogledu specifikacije benzina, dizelskoga goriva i plinskog ulja i uvođenju mehanizma praćenja i smanjivanja emisija stakleničkih plinova (SL L 140, 5.6.2009., str. 88.).

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/111

---

P9_TA(2021)0245

Učinci klimatskih promjena na ljudska prava i uloga boraca za zaštitu okoliša u vezi s tim pitanjem

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o učincima klimatskih promjena na ljudska prava i ulozi boraca za zaštitu okoliša u vezi s tim pitanjem (2020/2134(INI))

(2022/C 15/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima (UDHR) i relevantne sporazume, konvencije i instrumente Ujedinjenih naroda (UN) u vezi s ljudskim pravima, posebno Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda (UNDRIP), koju je 13. rujna 2007. usvojila Opća skupština UN-a, te Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), kojom se utvrđuje da sva ljudska bića imaju pravo na ostvarivanje svih svojih ljudskih prava i temeljnih sloboda bez diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima (UDHR) i relevantne sporazume, konvencije i instrumente Ujedinjenih naroda (UN) u vezi s ljudskim pravima, posebno Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda (UNDRIP), koju je 13. rujna 2007. usvojila Opća skupština UN-a, te Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), kojom se utvrđuje da sva ljudska bića imaju pravo na ostvarivanje svih svojih ljudskih prava i temeljnih sloboda bez diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a A/RES/53/144 od 8. ožujka 1999. kojom je usvojena Deklaracija o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a A/RES/53/144 od 8. ožujka 1999. kojom je usvojena Deklaracija o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti donesenu 1992. u Riju, koju je potpisalo 168 zemalja, te svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti donesenu 1992. u Riju, koju je potpisalo 168 zemalja, te svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (1),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je 25. rujna 2015. donijela Opća skupština UN-a, kao i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je 25. rujna 2015. donijela Opća skupština UN-a, kao i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC), koja je stupila na snagu 21. ožujka 1994., Kyotski protokol od 11. prosinca 1997. i Pariški sporazum od 22. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC), koja je stupila na snagu 21. ožujka 1994., Kyotski protokol od 11. prosinca 1997. i Pariški sporazum od 22. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava 40/11 od 21. ožujka 2019. o priznavanju doprinosa boraca za ljudska prava u području okoliša uživanju ljudskih prava, zaštiti okoliša i održivom razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava 40/11 od 21. ožujka 2019. o priznavanju doprinosa boraca za ljudska prava u području okoliša uživanju ljudskih prava, zaštiti okoliša i održivom razvoju,

| — | uzimajući u obzir izvješća 31/52 od 1. veljače 2016. i A/74/161 iz 2019. posebnog izvjestitelja UN-a za obveze u pogledu ljudskih prava povezanih s uživanjem sigurnog, čistog, zdravog i održivog okoliša, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća 31/52 od 1. veljače 2016. i A/74/161 iz 2019. posebnog izvjestitelja UN-a za obveze u pogledu ljudskih prava povezanih s uživanjem sigurnog, čistog, zdravog i održivog okoliša,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 41/21 Vijeća UN-a za ljudska prava od 12. srpnja 2019. o ljudskim pravima i klimi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 41/21 Vijeća UN-a za ljudska prava od 12. srpnja 2019. o ljudskim pravima i klimi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš (UNEP) od 10. prosinca 2015. o klimatskim promjenama i ljudskim pravima te njegovu definiciju boraca za ljudska prava u području okoliša, „Tko su borci za zaštitu okoliša”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za okoliš (UNEP) od 10. prosinca 2015. o klimatskim promjenama i ljudskim pravima te njegovu definiciju boraca za ljudska prava u području okoliša, „Tko su borci za zaštitu okoliša”,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za krajnje siromaštvo i ljudska prava od 17. srpnja 2019. o klimatskim promjenama i siromaštvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za krajnje siromaštvo i ljudska prava od 17. srpnja 2019. o klimatskim promjenama i siromaštvu,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće iz 2019. Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o klimatskim promjenama, dezertifikaciji, degradaciji zemljišta, održivom upravljanju zemljištem, sigurnosti opskrbe hranom i kretanjima stakleničkih plinova u kopnenim ekosustavima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće iz 2019. Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o klimatskim promjenama, dezertifikaciji, degradaciji zemljišta, održivom upravljanju zemljištem, sigurnosti opskrbe hranom i kretanjima stakleničkih plinova u kopnenim ekosustavima,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a iz lipnja 2020. naslovljeno „Rod, klima i sigurnost: održavanje uključivog mira na fronti klimatskih promjena”, čiji su autori UNEP, UN Women, Program UN-a za razvoj (UNDP) i Odjel UN-a za politička pitanja i pitanja izgradnje mira (UNDPPA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a iz lipnja 2020. naslovljeno „Rod, klima i sigurnost: održavanje uključivog mira na fronti klimatskih promjena”, čiji su autori UNEP, UN Women, Program UN-a za razvoj (UNDP) i Odjel UN-a za politička pitanja i pitanja izgradnje mira (UNDPPA),

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 37. Povelje, kojim se EU obvezuje na integriranje visoke razine zaštite okoliša i poboljšanje kvalitete okoliša u svojim javnim politikama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 37. Povelje, kojim se EU obvezuje na integriranje visoke razine zaštite okoliša i poboljšanje kvalitete okoliša u svojim javnim politikama,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov dio peti, naslovljen „Vanjsko djelovanje Unije”, i njegove glave I., II., III., IV. i V., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov dio peti, naslovljen „Vanjsko djelovanje Unije”, i njegove glave I., II., III., IV. i V.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije od 25. ožujka 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024.” (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije od 25. ožujka 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024.” (JOIN(2020)0005),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. svibnja 2017. o autohtonim narodima i zajednički radni dokument službi od 17. listopada 2016. naslovljen „Provedba vanjske politike EU-a o autohtonim narodima” (SWD(2016)0340), zaključke Vijeća od 19. studenoga 2018. o diplomaciji u području voda, od 17. lipnja 2019. o djelovanju EU-a za jačanje multilateralizma utemeljenog na pravilima i od 20. siječnja 2020. o klimatskoj diplomaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. svibnja 2017. o autohtonim narodima i zajednički radni dokument službi od 17. listopada 2016. naslovljen „Provedba vanjske politike EU-a o autohtonim narodima” (SWD(2016)0340), zaključke Vijeća od 19. studenoga 2018. o diplomaciji u području voda, od 17. lipnja 2019. o djelovanju EU-a za jačanje multilateralizma utemeljenog na pravilima i od 20. siječnja 2020. o klimatskoj diplomaciji,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, koje je Vijeće usvojilo 17. lipnja 2019., i njegove smjernice o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, koje je Vijeće usvojilo 17. lipnja 2019., i njegove smjernice o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 4. prosinca 2019. naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 4. prosinca 2019. naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi”,

| — | uzimajući u obzir deseto provedbeno načelo Deklaracije iz Rija o okolišu i razvoju iz 1992., kojim se želi osigurati da svaki pojedinac ima pristup informacijama, mogućnost sudjelovanja u postupku odlučivanja i pristup pravosuđu u pitanjima okoliša, s ciljem očuvanja prava na zdrav i održiv okoliš za sadašnje i buduće generacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deseto provedbeno načelo Deklaracije iz Rija o okolišu i razvoju iz 1992., kojim se želi osigurati da svaki pojedinac ima pristup informacijama, mogućnost sudjelovanja u postupku odlučivanja i pristup pravosuđu u pitanjima okoliša, s ciljem očuvanja prava na zdrav i održiv okoliš za sadašnje i buduće generacije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), komunikaciju od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640) i komunikaciju od 23. srpnja 2019. naslovljenu „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), komunikaciju od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640) i komunikaciju od 23. srpnja 2019. naslovljenu „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu iz 2019. naslovljeno „Stanje biološke raznolikosti u svijetu u pogledu hrane i poljoprivrede”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu iz 2019. naslovljeno „Stanje biološke raznolikosti u svijetu u pogledu hrane i poljoprivrede”,

| — | uzimajući u obzir ozbiljnu prijetnju gubitka biološke raznolikosti opisanu u Izvješću o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava koje je 31. svibnja 2019. objavila Međuvladina znanstveno-politička platforma o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ozbiljnu prijetnju gubitka biološke raznolikosti opisanu u Izvješću o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava koje je 31. svibnja 2019. objavila Međuvladina znanstveno-politička platforma o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (5),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0039/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0039/2021),

| A. | budući da sve osobe, lokalne zajednice i skupine stanovništva imaju pravo na puno uživanje svojih ljudskih prava, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

A.

budući da sve osobe, lokalne zajednice i skupine stanovništva imaju pravo na puno uživanje svojih ljudskih prava, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima;

| B. | budući da učinci klimatskih promjena i kontinuirane degradacije okoliša u pogledu slatkovodnih resursa, ekosustava i sredstava za život zajednica već negativno utječu na istinsko ostvarivanje ljudskih prava, uključujući prava na život, sigurnost opskrbe hranom, zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete, zdravlje, stanovanje, samoodređenje, rad i razvoj, kako je navedeno u Rezoluciji Vijeća UN-a za ljudska prava 41/21; budući da će, čak i ako se postigne međunarodni cilj ograničavanja globalnog zatopljenja na porast od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju, ti učinci postati znatno intenzivniji u narednim desetljećima; budući da zemlje na različite načine doprinose klimatskim promjenama te imaju zajedničke, ali diferencirane odgovornosti; budući da klimatske promjene predstavljaju neposrednu i dalekosežnu prijetnju ljudima u svijetu, uglavnom siromašnom svjetskom stanovništvu koje je posebno ranjivo, kako je navedeno u Rezoluciji Vijeća UN-a za ljudska prava 7/23; |
| --- | --- |

B.

budući da učinci klimatskih promjena i kontinuirane degradacije okoliša u pogledu slatkovodnih resursa, ekosustava i sredstava za život zajednica već negativno utječu na istinsko ostvarivanje ljudskih prava, uključujući prava na život, sigurnost opskrbe hranom, zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete, zdravlje, stanovanje, samoodređenje, rad i razvoj, kako je navedeno u Rezoluciji Vijeća UN-a za ljudska prava 41/21; budući da će, čak i ako se postigne međunarodni cilj ograničavanja globalnog zatopljenja na porast od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju, ti učinci postati znatno intenzivniji u narednim desetljećima; budući da zemlje na različite načine doprinose klimatskim promjenama te imaju zajedničke, ali diferencirane odgovornosti; budući da klimatske promjene predstavljaju neposrednu i dalekosežnu prijetnju ljudima u svijetu, uglavnom siromašnom svjetskom stanovništvu koje je posebno ranjivo, kako je navedeno u Rezoluciji Vijeća UN-a za ljudska prava 7/23;

| C. | budući da UN, zajedno s drugim međunarodnim organizacijama i stručnjacima, poziva na globalno priznavanje prava na zdrav i siguran okoliš kao univerzalnog prava; |
| --- | --- |

C.

budući da UN, zajedno s drugim međunarodnim organizacijama i stručnjacima, poziva na globalno priznavanje prava na zdrav i siguran okoliš kao univerzalnog prava;

| D. | budući da rješavanje problema klimatskih promjena otvara pitanja pravednosti i ravnopravnosti, kako na međunarodnoj tako i na nacionalnoj razini te među generacijama; budući da su pristup pravosuđu u pitanjima okoliša, pristup informacijama i sudjelovanje javnosti u donošenju odluka utvrđeni u desetom provedbenom načelu Deklaracije iz Rija o okolišu i razvoju, Aarhuškoj konvenciji (6) od 25. lipnja 1998. i Sporazumu iz Escazúa (7) od 4. ožujka 2018.; |
| --- | --- |

D.

budući da rješavanje problema klimatskih promjena otvara pitanja pravednosti i ravnopravnosti, kako na međunarodnoj tako i na nacionalnoj razini te među generacijama; budući da su pristup pravosuđu u pitanjima okoliša, pristup informacijama i sudjelovanje javnosti u donošenju odluka utvrđeni u desetom provedbenom načelu Deklaracije iz Rija o okolišu i razvoju, Aarhuškoj konvenciji (6) od 25. lipnja 1998. i Sporazumu iz Escazúa (7) od 4. ožujka 2018.;

| E. | budući da degradacija okoliša, klimatske promjene i neodrživ razvoj predstavljaju neke od najhitnijih i najozbiljnijih prijetnji mogućnosti sadašnjih i budućih generacija da uživaju više ljudskih prava; budući da su stranke UNFCCC-a obvezne poduzeti učinkovite mjere za ublažavanje klimatskih promjena, poboljšanje sposobnosti prilagodbe ugroženih skupina stanovništva i sprečavanje predvidivih gubitaka života; |
| --- | --- |

E.

budući da degradacija okoliša, klimatske promjene i neodrživ razvoj predstavljaju neke od najhitnijih i najozbiljnijih prijetnji mogućnosti sadašnjih i budućih generacija da uživaju više ljudskih prava; budući da su stranke UNFCCC-a obvezne poduzeti učinkovite mjere za ublažavanje klimatskih promjena, poboljšanje sposobnosti prilagodbe ugroženih skupina stanovništva i sprečavanje predvidivih gubitaka života;

| F. | budući da stranke UNFCCC-a imaju obvezu prikupljati i širiti informacije o utjecaju na okoliš i olakšavati sudjelovanje javnosti u donošenju odluka o okolišu; |
| --- | --- |

F.

budući da stranke UNFCCC-a imaju obvezu prikupljati i širiti informacije o utjecaju na okoliš i olakšavati sudjelovanje javnosti u donošenju odluka o okolišu;

| G. | budući da se pristupom klimatskim promjenama iz perspektive ljudskih prava naglašavaju načela univerzalnosti i nediskriminacije, pri čemu se naglašava da su prava zajamčena svim osobama na svijetu, uključujući osjetljivim skupinama, bez ikakve razlike kao što su rasa, boja kože, spol, jezik, vjeroispovijest, političko ili drugo mišljenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, imovina, rođenje ili drugi status; |
| --- | --- |

G.

budući da se pristupom klimatskim promjenama iz perspektive ljudskih prava naglašavaju načela univerzalnosti i nediskriminacije, pri čemu se naglašava da su prava zajamčena svim osobama na svijetu, uključujući osjetljivim skupinama, bez ikakve razlike kao što su rasa, boja kože, spol, jezik, vjeroispovijest, političko ili drugo mišljenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, imovina, rođenje ili drugi status;

| H. | budući da vlade, društva i pojedinci snose etičku i međugeneracijsku odgovornost da budu sve proaktivniji u smislu javne politike i suradnje s ciljem postizanja dogovora o međunarodnim standardima radi zaštite i očuvanja planeta za sadašnje i buduće generacije kako bi se zajamčilo njihovo potpuno uživanje ljudskih prava i ublažili negativni učinci klimatskih promjena; |
| --- | --- |

H.

budući da vlade, društva i pojedinci snose etičku i međugeneracijsku odgovornost da budu sve proaktivniji u smislu javne politike i suradnje s ciljem postizanja dogovora o međunarodnim standardima radi zaštite i očuvanja planeta za sadašnje i buduće generacije kako bi se zajamčilo njihovo potpuno uživanje ljudskih prava i ublažili negativni učinci klimatskih promjena;

| I. | budući da je općeprihvaćeno da obveze i odgovornosti država i privatnog sektora u pogledu ljudskih prava imaju specifične posljedice u vezi s klimatskim promjenama; budući da je neuspjeh u zaštiti okoliša i onih koji ga brane u suprotnosti s pravnim obvezama država u pogledu ljudskih prava te da bi mogao predstavljati povredu određenih prava, kao što je pravo na zdrav okoliš ili pravo na život; budući da sve veći broj poslovnih aktivnosti i operacija u trećim zemljama ima ozbiljne posljedice na ljudska prava i okoliš; |
| --- | --- |

I.

budući da je općeprihvaćeno da obveze i odgovornosti država i privatnog sektora u pogledu ljudskih prava imaju specifične posljedice u vezi s klimatskim promjenama; budući da je neuspjeh u zaštiti okoliša i onih koji ga brane u suprotnosti s pravnim obvezama država u pogledu ljudskih prava te da bi mogao predstavljati povredu određenih prava, kao što je pravo na zdrav okoliš ili pravo na život; budući da sve veći broj poslovnih aktivnosti i operacija u trećim zemljama ima ozbiljne posljedice na ljudska prava i okoliš;

| J. | budući da je Pariški sporazum prvi međunarodni ugovor kojim se izričito prepoznaje veza između klimatskog djelovanja i ljudskih prava, čime se omogućuje korištenje postojećih pravnih instrumenata povezanih s ljudskim pravima kako bi se države i privatna poduzeća potaknulo na smanjenje emisija; budući da u okviru Pariškog sporazuma nema konkretnih instrumenata za pozivanje državnih i korporativnih aktera na odgovornost zbog njihova utjecaja na klimatske promjene i ostvarivanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je Pariški sporazum prvi međunarodni ugovor kojim se izričito prepoznaje veza između klimatskog djelovanja i ljudskih prava, čime se omogućuje korištenje postojećih pravnih instrumenata povezanih s ljudskim pravima kako bi se države i privatna poduzeća potaknulo na smanjenje emisija; budući da u okviru Pariškog sporazuma nema konkretnih instrumenata za pozivanje državnih i korporativnih aktera na odgovornost zbog njihova utjecaja na klimatske promjene i ostvarivanje ljudskih prava;

| K. | budući da je Europski sud za ljudska prava jasno utvrdio da različite vrste degradacije okoliša mogu dovesti do kršenja materijalnih ljudskih prava, kao što su pravo na život, privatni i obiteljski život te mirno uživanje doma, kao i do kršenja zabrane nečovječnog i ponižavajućeg postupanja; |
| --- | --- |

K.

budući da je Europski sud za ljudska prava jasno utvrdio da različite vrste degradacije okoliša mogu dovesti do kršenja materijalnih ljudskih prava, kao što su pravo na život, privatni i obiteljski život te mirno uživanje doma, kao i do kršenja zabrane nečovječnog i ponižavajućeg postupanja;

| L. | budući da je cilj pravedne klimatske politike rješavanje klimatske krize primjenom prava o ljudskim pravima kako bi se premostio jaz odgovornosti u klimatskom upravljanju upotrebom sudskih postupaka u području klimatskih promjena kako bi se države i korporativni akteri pozivali na odgovornost te kako bi se zajamčila njihova odgovornost za djelovanje u pogledu očuvanja prirode, kao krajnjeg cilja samog po sebi te radi omogućavanja dostojanstvenog i zdravog života sadašnjih i budućih generacija; |
| --- | --- |

L.

budući da je cilj pravedne klimatske politike rješavanje klimatske krize primjenom prava o ljudskim pravima kako bi se premostio jaz odgovornosti u klimatskom upravljanju upotrebom sudskih postupaka u području klimatskih promjena kako bi se države i korporativni akteri pozivali na odgovornost te kako bi se zajamčila njihova odgovornost za djelovanje u pogledu očuvanja prirode, kao krajnjeg cilja samog po sebi te radi omogućavanja dostojanstvenog i zdravog života sadašnjih i budućih generacija;

| M. | budući da je nekoliko nedovršenih sudskih predmeta utvrdilo povrede ljudskih prava i otvorilo put prema utvrđivanju odgovornosti nakon neuspjeha i izostanka djelovanja pojedinaca, država i korporativnih aktera u ispravljanju posljedica klimatskih promjena; |
| --- | --- |

M.

budući da je nekoliko nedovršenih sudskih predmeta utvrdilo povrede ljudskih prava i otvorilo put prema utvrđivanju odgovornosti nakon neuspjeha i izostanka djelovanja pojedinaca, država i korporativnih aktera u ispravljanju posljedica klimatskih promjena;

| N. | budući da zbog sve intenzivnijeg tržišnog natjecanja u pogledu prirodnih resursa koje predvode privatna poduzeća, ponekad uz sudjelovanje vlade, mete progona postaju borci za zaštitu okoliša i autohtone zajednice koje nastoje zaštititi svoj tradicionalni teritorij na kojemu dolazi do okolišnog djelovanja; |
| --- | --- |

N.

budući da zbog sve intenzivnijeg tržišnog natjecanja u pogledu prirodnih resursa koje predvode privatna poduzeća, ponekad uz sudjelovanje vlade, mete progona postaju borci za zaštitu okoliša i autohtone zajednice koje nastoje zaštititi svoj tradicionalni teritorij na kojemu dolazi do okolišnog djelovanja;

| O. | budući da posljedice klimatskih promjena na ljudska prava neće osjetiti samo najugroženije osobe, već i čitavo svjetsko stanovništvo; budući da najranjivije zajednice i zemlje koje uzrokuju najmanje onečišćenja i uništavanja okoliša najviše trpe izravne posljedice klimatskih promjena; budući da su brojke oboljelih i prerano preminulih zbog onečišćenja okoliša već sada tri puta veće od onih za AIDS, tuberkulozu i malariju zajedno, čime se ugrožava pravo na život, zdrav okoliš i čist zrak; budući da su prirodne katastrofe kao što su poplave, tropske oluje i duga razdoblja suše sve češće i imaju štetne posljedice za sigurnost opskrbe hranom u zemljama na jugu svijeta i za uživanje mnogih ljudskih prava; |
| --- | --- |

O.

budući da posljedice klimatskih promjena na ljudska prava neće osjetiti samo najugroženije osobe, već i čitavo svjetsko stanovništvo; budući da najranjivije zajednice i zemlje koje uzrokuju najmanje onečišćenja i uništavanja okoliša najviše trpe izravne posljedice klimatskih promjena; budući da su brojke oboljelih i prerano preminulih zbog onečišćenja okoliša već sada tri puta veće od onih za AIDS, tuberkulozu i malariju zajedno, čime se ugrožava pravo na život, zdrav okoliš i čist zrak; budući da su prirodne katastrofe kao što su poplave, tropske oluje i duga razdoblja suše sve češće i imaju štetne posljedice za sigurnost opskrbe hranom u zemljama na jugu svijeta i za uživanje mnogih ljudskih prava;

| P. | budući da je pravda u području okoliša dio socijalne pravde i budući da su učinci klimatskih promjena asimetrični i da su negativni učinci destruktivni za sadašnje i buduće generacije, posebno u zemljama u razvoju; budući da klimatske promjene snažno utječu na zemlje u razvoju i pogoršavaju postojeće socijalne i gospodarske nejednakosti, što dovodi do toga da ugrožene skupine nerazmjerno trpe posljedice njihovih negativnih učinaka; |
| --- | --- |

P.

budući da je pravda u području okoliša dio socijalne pravde i budući da su učinci klimatskih promjena asimetrični i da su negativni učinci destruktivni za sadašnje i buduće generacije, posebno u zemljama u razvoju; budući da klimatske promjene snažno utječu na zemlje u razvoju i pogoršavaju postojeće socijalne i gospodarske nejednakosti, što dovodi do toga da ugrožene skupine nerazmjerno trpe posljedice njihovih negativnih učinaka;

| Q. | budući da klimatske promjene sve više pridonose raseljavanju i migracijama, kako unutar država tako i preko međunarodnih granica; budući da je raseljavanje neizbježno za neke zajednice, kao što su one koje žive u područjima ugroženima dezertifikacijom, one koje se nalaze na Arktiku koji se brzo otapa, nastanjuju priobalna područja niske nadmorske visine i male otoke ili druge osjetljive ekosustave i rizične teritorije; budući da je od 2008. svake godine u prosjeku 24 milijuna ljudi raseljeno zbog katastrofalnih vremenskih nepogoda, i to većinom u trima najugroženijim regijama – supsaharskoj Africi, južnoj Aziji i Latinskoj Americi; budući da prema UNDP-u 80 % osoba raseljenih zbog klimatskih promjena čine žene; budući da sve veća pojava raseljavanja uzrokovanog klimatskim promjenama može predstavljati izravnu prijetnju ljudskim pravima, kulturi i tradicionalnom znanju pogođenog stanovništva te može imati znatan utjecaj na lokalne zajednice u zemljama i područjima u kojima se nastanjuju; |
| --- | --- |

Q.

budući da klimatske promjene sve više pridonose raseljavanju i migracijama, kako unutar država tako i preko međunarodnih granica; budući da je raseljavanje neizbježno za neke zajednice, kao što su one koje žive u područjima ugroženima dezertifikacijom, one koje se nalaze na Arktiku koji se brzo otapa, nastanjuju priobalna područja niske nadmorske visine i male otoke ili druge osjetljive ekosustave i rizične teritorije; budući da je od 2008. svake godine u prosjeku 24 milijuna ljudi raseljeno zbog katastrofalnih vremenskih nepogoda, i to većinom u trima najugroženijim regijama – supsaharskoj Africi, južnoj Aziji i Latinskoj Americi; budući da prema UNDP-u 80 % osoba raseljenih zbog klimatskih promjena čine žene; budući da sve veća pojava raseljavanja uzrokovanog klimatskim promjenama može predstavljati izravnu prijetnju ljudskim pravima, kulturi i tradicionalnom znanju pogođenog stanovništva te može imati znatan utjecaj na lokalne zajednice u zemljama i područjima u kojima se nastanjuju;

| R. | budući da su ograničenja i zabrane kretanja zbog bolesti COVID-19 smanjila transparentnost i praćenje kršenja ljudskih prava te su pojačala političko zastrašivanje i digitalni nadzor, pri čemu su ograničile pristup pravosuđu i sposobnosti boraca za zaštitu okoliša, lokalnih aktera, autohtonih zajednica te ostalih da efektivno sudjeluju u postupcima donošenja odluka; budući da su ograničenja kretanja autohtonih zajednica i sanitarne mjere ograničile njihovu sposobnost nadzora i zaštite svojih teritorija; budući da bi takve restrikcije trebale biti popraćene legitimnim i demokratskim zakonodavstvom; budući da je sposobnost međunarodne zajednice da nadgleda i istražuje navodna kršenja znatno smanjena zbog pandemije; |
| --- | --- |

R.

budući da su ograničenja i zabrane kretanja zbog bolesti COVID-19 smanjila transparentnost i praćenje kršenja ljudskih prava te su pojačala političko zastrašivanje i digitalni nadzor, pri čemu su ograničile pristup pravosuđu i sposobnosti boraca za zaštitu okoliša, lokalnih aktera, autohtonih zajednica te ostalih da efektivno sudjeluju u postupcima donošenja odluka; budući da su ograničenja kretanja autohtonih zajednica i sanitarne mjere ograničile njihovu sposobnost nadzora i zaštite svojih teritorija; budući da bi takve restrikcije trebale biti popraćene legitimnim i demokratskim zakonodavstvom; budući da je sposobnost međunarodne zajednice da nadgleda i istražuje navodna kršenja znatno smanjena zbog pandemije;

| S. | budući da je sposobnost ljudi da se prilagode klimatskim promjenama u velikoj mjeri povezana s njihovim pristupom osnovnim ljudskim pravima i sa zdravljem ekosustava o kojima ovise njihova egzistencija i dobrobit; budući da mjere ublažavanja i prilagodbe, kao što su pristup prirodnim resursima i njihovo korištenje, kao što su zemljište, voda i šume, te preseljenje ljudi, također mogu negativno utjecati na ostvarivanje ljudskih prava; budući da će prema izvješću posebnog izvjestitelja za ekstremno siromaštvo i ljudska prava o klimatskim promjenama i siromaštvu od 17. srpnja 2019. zemlje i regije u razvoju snositi oko 75 – 80 % troškova klimatskih promjena; |
| --- | --- |

S.

budući da je sposobnost ljudi da se prilagode klimatskim promjenama u velikoj mjeri povezana s njihovim pristupom osnovnim ljudskim pravima i sa zdravljem ekosustava o kojima ovise njihova egzistencija i dobrobit; budući da mjere ublažavanja i prilagodbe, kao što su pristup prirodnim resursima i njihovo korištenje, kao što su zemljište, voda i šume, te preseljenje ljudi, također mogu negativno utjecati na ostvarivanje ljudskih prava; budući da će prema izvješću posebnog izvjestitelja za ekstremno siromaštvo i ljudska prava o klimatskim promjenama i siromaštvu od 17. srpnja 2019. zemlje i regije u razvoju snositi oko 75 – 80 % troškova klimatskih promjena;

| T. | budući da bi klimatske promjene mogle unazaditi ljudski razvoj smanjenjem poljoprivredne produktivnosti, povećanjem nesigurnosti u pogledu opskrbe hranom i vodom te povećanjem izloženosti ekstremnim prirodnim katastrofama zbog kojih dolazi do uništenih ekosustava i povećanih zdravstvenih rizika; |
| --- | --- |

T.

budući da bi klimatske promjene mogle unazaditi ljudski razvoj smanjenjem poljoprivredne produktivnosti, povećanjem nesigurnosti u pogledu opskrbe hranom i vodom te povećanjem izloženosti ekstremnim prirodnim katastrofama zbog kojih dolazi do uništenih ekosustava i povećanih zdravstvenih rizika;

| U. | budući da se prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) očekuje da će od 2030. klimatske promjene uzrokovati oko 250 000 dodatnih smrtnih slučajeva godišnje, i to zbog pothranjenosti, malarije, proljeva i toplinskog stresa; budući da su, prema Svjetskom programu za hranu, klimatski šokovi jedan od triju glavnih uzroka nesigurnosti opskrbe hranom diljem svijeta; budući da je 2019. gotovo 750 milijuna ljudi, tj. gotovo svaka deseta osoba u svijetu, bilo izloženo ozbiljnim razinama nesigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

U.

budući da se prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) očekuje da će od 2030. klimatske promjene uzrokovati oko 250 000 dodatnih smrtnih slučajeva godišnje, i to zbog pothranjenosti, malarije, proljeva i toplinskog stresa; budući da su, prema Svjetskom programu za hranu, klimatski šokovi jedan od triju glavnih uzroka nesigurnosti opskrbe hranom diljem svijeta; budući da je 2019. gotovo 750 milijuna ljudi, tj. gotovo svaka deseta osoba u svijetu, bilo izloženo ozbiljnim razinama nesigurnosti opskrbe hranom;

| V. | budući da klimatska kriza pojačava rodnu neravnopravnost jer ekstremni vremenski uvjeti, prirodne katastrofe i dugoročno uništavanje okoliša ugrožavaju domove, egzistenciju te socijalne mreže i infrastrukturu zajednice s nerazmjernim učinkom na žene i djevojčice, što uključuje povećanu neplaćenu skrb i rad u kućanstvu žena, veću prisutnost rodno uvjetovanog nasilja i marginalizaciju obrazovanja, sudjelovanja i vodstva žena; |
| --- | --- |

V.

budući da klimatska kriza pojačava rodnu neravnopravnost jer ekstremni vremenski uvjeti, prirodne katastrofe i dugoročno uništavanje okoliša ugrožavaju domove, egzistenciju te socijalne mreže i infrastrukturu zajednice s nerazmjernim učinkom na žene i djevojčice, što uključuje povećanu neplaćenu skrb i rad u kućanstvu žena, veću prisutnost rodno uvjetovanog nasilja i marginalizaciju obrazovanja, sudjelovanja i vodstva žena;

| W. | budući da je nasilje nad aktivistima za zaštitu okoliša, osobito ženama, te borcima za okolišna prava i njihovim odvjetnicima postalo dobro dokumentiran trend, među ostalim u masovnim medijima i društvenim medijima; budući da aktivistice trpe rodno specifične oblike nasilja i zastrašivanja koji su izvor ozbiljne zabrinutosti; |
| --- | --- |

W.

budući da je nasilje nad aktivistima za zaštitu okoliša, osobito ženama, te borcima za okolišna prava i njihovim odvjetnicima postalo dobro dokumentiran trend, među ostalim u masovnim medijima i društvenim medijima; budući da aktivistice trpe rodno specifične oblike nasilja i zastrašivanja koji su izvor ozbiljne zabrinutosti;

| X. | budući da su borci za zaštitu okoliša na prvoj liniji klimatskog djelovanja i odgovornosti; budući da tijela za ljudska prava sve više upozoravaju na potrebu da se posebno zaštite borci za zaštitu okoliša; budući da je sve manji prostor za djelovanje civilnog društva globalni fenomen koji nerazmjerno utječe na borce za ljudska prava koji rade na pitanjima okoliša i zemljišta i koji se često nalaze u ruralnim i izoliranim područjima sa smanjenim pristupom mehanizmima zaštite; budući da se većina kršenja ljudskih prava protiv boraca za ljudska prava i zaštitu okoliša čini u ozračju gotovo potpunog nekažnjavanja; budući da su potpora i zaštita boraca za ljudska prava i zaštitu okoliša među utvrđenim prioritetima vanjskog djelovanja EU-a diljem svijeta i u njegovu susjedstvu; budući da se Unija u tom pogledu mora koristiti svim instrumentima koji su joj na raspolaganju; |
| --- | --- |

X.

budući da su borci za zaštitu okoliša na prvoj liniji klimatskog djelovanja i odgovornosti; budući da tijela za ljudska prava sve više upozoravaju na potrebu da se posebno zaštite borci za zaštitu okoliša; budući da je sve manji prostor za djelovanje civilnog društva globalni fenomen koji nerazmjerno utječe na borce za ljudska prava koji rade na pitanjima okoliša i zemljišta i koji se često nalaze u ruralnim i izoliranim područjima sa smanjenim pristupom mehanizmima zaštite; budući da se većina kršenja ljudskih prava protiv boraca za ljudska prava i zaštitu okoliša čini u ozračju gotovo potpunog nekažnjavanja; budući da su potpora i zaštita boraca za ljudska prava i zaštitu okoliša među utvrđenim prioritetima vanjskog djelovanja EU-a diljem svijeta i u njegovu susjedstvu; budući da se Unija u tom pogledu mora koristiti svim instrumentima koji su joj na raspolaganju;

| Y. | budući da su posljednjih godina borci za zaštitu okoliša sve češće žrtve ubojstava, otmica, mučenja, rodno uvjetovanog nasilja, prijetnji, uznemiravanja, zastrašivanja, kampanja ocrnjivanja, kriminalizacije, sudskog uznemiravanja, prisilnih deložacija i raseljavanja; |
| --- | --- |

Y.

budući da su posljednjih godina borci za zaštitu okoliša sve češće žrtve ubojstava, otmica, mučenja, rodno uvjetovanog nasilja, prijetnji, uznemiravanja, zastrašivanja, kampanja ocrnjivanja, kriminalizacije, sudskog uznemiravanja, prisilnih deložacija i raseljavanja;

| Z. | budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za položaj boraca za ljudska prava izrazila zabrinutost za borce za ljudska prava u svim zemljama jer su izloženi ograničenjima slobode kretanja, okupljanja, izražavanja i udruživanja te su meta lažnih optužbi, nepoštenih suđenja, proizvoljnih uhićenja i pritvaranja, mučenja i pogubljenja; |
| --- | --- |

Z.

budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za položaj boraca za ljudska prava izrazila zabrinutost za borce za ljudska prava u svim zemljama jer su izloženi ograničenjima slobode kretanja, okupljanja, izražavanja i udruživanja te su meta lažnih optužbi, nepoštenih suđenja, proizvoljnih uhićenja i pritvaranja, mučenja i pogubljenja;

| AA. | budući da se u izvješću Global Witnessa za 2020. navodi da je 2019. ubijeno 212 aktivista za zemljište i okoliš, što je povećanje od 30 % u odnosu na 2018.; budući da su oko 40 % tih žrtava bili autohtoni narodi i tradicionalni vlasnici zemljišta te da je više od dvije trećine ubojstava počinjeno u Latinskoj Americi; |
| --- | --- |

AA.

budući da se u izvješću Global Witnessa za 2020. navodi da je 2019. ubijeno 212 aktivista za zemljište i okoliš, što je povećanje od 30 % u odnosu na 2018.; budući da su oko 40 % tih žrtava bili autohtoni narodi i tradicionalni vlasnici zemljišta te da je više od dvije trećine ubojstava počinjeno u Latinskoj Americi;

| AB. | budući da autohtoni narodi uživaju posebna prava u pogledu zaštite okoliša, zemljišta i resursa, kako je utvrđeno člankom 7. Konvencije Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima iz 1989.; budući da se u članku 29. Deklaracije UN-a o pravima autohtonih naroda iz 2007. navodi da „autohtoni narodi imaju pravo na očuvanje i zaštitu okoliša te proizvodnih kapaciteta svojih zemljišta ili teritorija i resursa”; |
| --- | --- |

AB.

budući da autohtoni narodi uživaju posebna prava u pogledu zaštite okoliša, zemljišta i resursa, kako je utvrđeno člankom 7. Konvencije Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima iz 1989.; budući da se u članku 29. Deklaracije UN-a o pravima autohtonih naroda iz 2007. navodi da „autohtoni narodi imaju pravo na očuvanje i zaštitu okoliša te proizvodnih kapaciteta svojih zemljišta ili teritorija i resursa”;

| AC. | budući da je Sporazum iz Escazúa prvi regionalni sporazum o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti i pravosuđu u pitanjima okoliša u Latinskoj Americi i na Karibima; budući da je Sporazum iz Escazúa, koji je otvoren za ratifikaciju od 1. rujna 2019., prvi ugovor kojim se utvrđuje pravo na zdrav okoliš (članak 4.); budući da Sporazum iz Escazúa, u kojemu se ponavlja važnost regionalne suradnje, može poslužiti kao nadahnuće za druge regije koje se suočavaju sa sličnim izazovima; budući da se Aarhuškom konvencijom utvrđuje niz prava pojedinaca i organizacija civilnog društva u pogledu okoliša, uključujući pristup informacijama o okolišu, sudjelovanje javnosti u odlučivanju o okolišu i pristup pravosuđu; budući da su ugovorne stranke Konvencije obvezne provesti određene odredbe kako bi se osiguralo da javne vlasti (na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini) daju doprinos tim pravima i učine ih efektivnima; |
| --- | --- |

AC.

budući da je Sporazum iz Escazúa prvi regionalni sporazum o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti i pravosuđu u pitanjima okoliša u Latinskoj Americi i na Karibima; budući da je Sporazum iz Escazúa, koji je otvoren za ratifikaciju od 1. rujna 2019., prvi ugovor kojim se utvrđuje pravo na zdrav okoliš (članak 4.); budući da Sporazum iz Escazúa, u kojemu se ponavlja važnost regionalne suradnje, može poslužiti kao nadahnuće za druge regije koje se suočavaju sa sličnim izazovima; budući da se Aarhuškom konvencijom utvrđuje niz prava pojedinaca i organizacija civilnog društva u pogledu okoliša, uključujući pristup informacijama o okolišu, sudjelovanje javnosti u odlučivanju o okolišu i pristup pravosuđu; budući da su ugovorne stranke Konvencije obvezne provesti određene odredbe kako bi se osiguralo da javne vlasti (na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini) daju doprinos tim pravima i učine ih efektivnima;

Učinak klimatskih promjena na ljudska prava

| 1. | ističe da su uživanje, zaštita i promicanje ljudskih prava ukorijenjenih u ljudskom dostojanstvu te zdrav i održiv planet međusobno povezani; poziva EU i njegove države članice da djeluju kao vjerodostojan i pouzdan partner na globalnoj razini donošenjem, jačanjem i provedbom zakonodavstva usklađenog sa sveobuhvatnim pristupom klimatskom djelovanju koji se temelji na ljudskim pravima, kako bi se usmjerile politike i mjere ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima i osiguralo da su one adekvatne, dovoljno ambiciozne, nediskriminirajuće i usklađene s obvezama u pogledu temeljnih ljudskih prava; napominje da bi načela i standardi koji proizlaze iz međunarodnog prava o ljudskim pravima trebali usmjeravati sve politike i programe povezane s klimatskim promjenama i u svim fazama procesa; poziva EU i države članice da potaknu države koje nisu članice EU-a, poduzeća i tijela lokalne vlasti da provedu i usvoje rješenja i mjere koje će doprinijeti zaštiti okoliša i rješavanju posljedica klimatskih promjena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Uniju i njezine države članice da ojačaju povezanost ljudskih prava i okoliša u čitavom svojem vanjskom djelovanju te da pomognu i pruže potporu međunarodnim, regionalnim i lokalnim mehanizmima za ljudska prava kako bi se riješili okolišni izazovi, posebno utjecaj klimatskih promjena u potpunom uživanju ljudskih prava; poziva Komisiju da zajamči uključenje pitanja klimatskih promjena i ljudskih prava u sve relevantne politike EU-a te da osigura usklađenost tih politika; napominje važnost podupiranja aktivnosti kojima se podiže razina osviještenosti o posljedicama klimatskih promjena, uništavanja okoliša i gubitka biološke raznolikosti na ljudska prava; poziva Uniju, nadalje, da podrži i ojača suradnju s trećim zemljama kako bi se pristup utemeljen na ljudskim pravima integrirao u zakone i politike u području okoliša; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe neophodnost osiguravanja mogućnosti za ljudski razvoj svih; ističe rizike od kršenja ljudskih prava u međunarodnim lancima opskrbe robom za konvencionalnu i zelenu tehnologiju te energiju iz obnovljivih izvora, kao što je dječji rad u rudnicima kobalta koji opskrbljuju globalne lance litij-ionskih baterija; poziva Komisiju da pri ocjeni energetskih i prometnih tehnoloških rješenja u Uniji uzima u obzir posljedice za ljudska prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da nestašica vode kao jedna od posljedica klimatskih promjena pogađa mnoge ljude diljem svijeta; poziva EU i države članice da nestašicu vode učine ključnim prioritetom svojeg zakonodavnog i političkog programa; napominje da loše upravljanje zemljom i prirodnim resursima doprinosi novim sukobima i priječi mirno razrješenje postojećih sukoba; podsjeća da je konkurencija u pogledu smanjenja resursa sve veća te da je dodatno pogoršana uništavanjem okoliša, rastom stanovništva i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na pravnu obvezu poštovanja prava na siguran, čist, zdrav i održiv okoliš koji je, među ostalim, preduvjet za održive ekonomske aktivnosti kojima se doprinosi dobrobiti i egzistenciji pojedinaca i zajednica; podsjeća da međunarodno pravo o ljudskim pravima pruža pravne lijekove za ispravljanje štete prouzročene klimatskim promjenama za pojedince, autohtone zajednice i borce za ljudska prava u području okoliša, provedbu mjera za borbu protiv klimatskih promjena i pozivanje država, poduzeća i pojedinaca na odgovornost za svoje aktivnosti koje utječu na klimatske promjene i ljudska prava; u tom pogledu poziva EU da borbu protiv nekažnjavanja učini jednim od svojih ključnih prioriteta stvaranjem instrumenata kojima se omogućuje potpuna, učinkovita i održiva provedba zakona o ljudskim pravima i okolišu te njihovo izvršenje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da osigura da se konkretne obveze u pogledu ljudskih prava, okoliša i klimatskih promjena koje su već utvrđene u Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024. učinkovito provode i prate te da se u njegovu provedbu uključi rodna perspektiva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podržava mandat posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava i okoliš kako bi se na svjetskoj razini priznalo pravo na život u sigurnom, čistom, zdravom i održivom okolišu kao ljudsko pravo; poziva Uniju i države članice da na sljedećoj Općoj skupštini UN-a podupru globalno priznavanje tog prava; smatra da bi to priznavanje trebalo poslužiti kao katalizator za snažnije politike u području okoliša i poboljšanu provedbu zakona, sudjelovanje javnosti u donošenju odluka o okolišu, pristup informacijama i pravosuđu te bolje rezultate za ljude i planet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da nastavi pratiti stanje ljudskih prava i klimatskih promjena te da ocijeni napredak u integraciji i uključivanju ljudskih prava u sve aspekte klimatskog djelovanja na nacionalnoj i međunarodnoj razini u bliskoj suradnji s Vijećem UN-a za ljudska prava / visokom povjerenicom UN-a za ljudska prava; u tom pogledu poziva Uniju da poduzme mjere kako bi se u Povelju uvelo pravo na siguran i zdrav okoliš, uz potpunu usklađenost s člankom 37.; u tom pogledu naglašava važnost bliske suradnje s državama i svim relevantnim institucijskim akterima uključenima u osiguravanje pravilne provedbe odredbi o ljudskim pravima i zaštiti okoliša; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da bi svi ljudi, bez diskriminacije, trebali imati temeljno pravo na siguran, čist, zdrav i održiv okoliš i na stabilnu klimu te da to pravo mora biti u potpunosti provedivo kroz ambiciozne politike i u okviru pravosudnog sustava na svim razinama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da je uključivanje ljudskog prava na zdrav okoliš u ključne sporazume i postupke u području okoliša ključno za holistički odgovor na COVID-19 koji uključuje ponovnu konceptualizaciju odnosa između ljudi i prirode kojom će se smanjiti rizici i spriječiti buduće štete od uništavanja okoliša; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče EU i države članice da poduzmu odvažnu inicijativu uz aktivnu potporu posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava u borbi protiv nekažnjavanja počinitelja kaznenih djela protiv okoliša na globalnoj razini i otvore put u okviru Međunarodnog kaznenog suda prema novim pregovorima između stranaka s ciljem priznavanja „ekocida” kao međunarodnog zločina u skladu s Rimskim statutom; poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da uspostave program izgradnje kapaciteta nacionalnih jurisdikcija država članica u tim područjima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Uniju i njezine države članice da redovito ocjenjuju kako vanjska dimenzija europskog zelenog plana može najbolje doprinijeti holističkom pristupu klimatskom djelovanju i gubitku biološke raznolikosti koji se temelji na ljudskim pravima; poziva EU da iskoristi širok raspon vanjskih politika, alata te političkih i financijskih instrumenata koji su mu na raspolaganju za provedbu europskog zelenog plana; poziva EU da preispita svoje mehanizme financiranja borbe protiv klimatskih promjena te prema potrebi predloži njihovu izmjenu kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje ljudskih prava i uspostavile snažne zaštitne mjere u tu svrhu; poziva na uspostavu kontaktnih točaka za klimu u okviru relevantnih službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), čija bi zadaća uključivala otpornost svih vanjskih djelovanja EU-a na klimatske promjene; poziva na transparentnu i informativnu komunikaciju o tim pitanjima u programima razvojne suradnje EU-a s trećim zemljama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na integraciju rodne perspektive u politike i programe održivog razvoja kako bi se zajamčila prava žena i djevojčica, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava, kao i nužne zdravstvene usluge, a promicanje rodne ravnopravnosti i klimatske pravde uključilo u strateške programe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da poveća financijsku i tehničku pomoć te aktivnosti izgradnje kapaciteta kako bi se trećim zemljama pružila potpora u integraciji ljudskih prava u njihove nacionalne klimatske aktivnosti i programe, u skladu s međunarodnom regulativom u području okoliša kako bi se osiguralo da ciljevi u vezi s klimatskim promjenama ne utječu na ostvarivanje ljudskih prava u tim zemljama; prima na znanje međuinstitucijski sporazum o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, u okviru kojeg će 30 % sredstava biti namijenjeno ciljevima u području klime i okoliša; ustraje u tome da sve aktivnosti europskih financijskih institucija u trećim zemljama, posebno Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj, budu u skladu s klimatskim obvezama EU-a i da primjenjuju pristup temeljen na ljudskim pravima; poziva na pojačanje i produbljenje mehanizama za podnošenje pritužbi (8) za pojedince i skupine koje smatraju da su im takvim aktivnostima povrijeđena prava te da imaju pravo na pravni lijek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | čvrsto podupire uključivanje ljudskih prava u globalni okvir za biološku raznolikost nakon 2020. u skladu s nedavnom komunikacijom Komisije pod nazivom „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote”; smatra da bi, kako bi se ljudska prava uvrstila u globalni okvir za biološku raznolikost nakon 2020., novi ciljevi trebali biti usmjereni na priznavanje i provedbu, na nacionalnoj i globalnoj razini, prava na čist, zdrav, siguran i održiv okoliš; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno ističe važnost zaštite Arktika od klimatskih promjena i nužnost politike EU-a za Arktik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potvrđuje učinak povezanosti klimatskih promjena, uništavanja okoliša i prirodnih katastrofa kao pokretača migracije i raseljavanja potaknutog klimom te izražava žaljenje zbog nedostatka zaštite ljudskih prava na međunarodnoj razini za osobe koje su žrtve toga; smatra da bi se takvo raseljavanje trebalo rješavati na međunarodnoj razini; poziva Komisiju i države članice da surađuju u razvoju međunarodnog okvira za rješavanje pitanja raseljavanja i migracija uzrokovanih klimatskim promjenama na međunarodnim forumima te u vanjskom djelovanju EU-a; potiče Komisiju i države članice da zajedno rade na povećanju potpore mjerama otpornosti u regijama izloženima štetnim učincima klimatskih promjena te da pruže potporu osobama raseljenima zbog klimatskih promjena koje više ne mogu živjeti u svojim mjestima boravka; ističe da je Vijeće UN-a za ljudska prava presudilo da države moraju prilikom razmatranja deportacije tražitelja azila uzeti u obzir učinke na ljudska prava prouzročene klimatskom krizom u zemlji podrijetla; pozdravlja uključivanje migracija i raseljavanja potaknutih klimatskim promjenama u okvir za prilagodbu iz Cancúna; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podržava pristup upravljanju migracijama u trećim zemljama koji se temelji na ljudskim pravima i uzimanje u obzir svih nedostataka u zaštiti ljudskih prava u kontekstu migracija; u tom pogledu podsjeća na postojeće instrumente za zakonite putove i smatra da bi takve instrumente trebalo dodatno uspostaviti za osobe kojima je potrebna zaštita; podupire utvrđivanje i promicanje dobrih praksi u vezi s obvezama u području ljudskih prava kojima se podupire i jača donošenje politika u području zaštite okoliša na razini EU-a i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ustraje u ostvarivanju prava svih pojedinaca bez diskriminacije na temelju mjesta gdje žive ili njihova socijalnog stanja, osobito onih koji su najosjetljiviji na negativne učinke klimatskih promjena; naglašava da je važno zajamčiti i olakšati javno sudjelovanje spomenutih osjetljivih skupina u donošenju odluka koje utječu na njihovu egzistenciju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na činjenicu da klimatske promjene pojačavaju nejednakost, nasilje i diskriminaciju s kojima se suočavaju žene; poziva EU i države članice da osmisle i provedu politike s transverzalnom rodnom perspektivom u područjima trgovine, suradnje, klime i vanjskog djelovanja, te da pritom promiču osnaživanje i sudjelovanje žena u postupku donošenja odluka, vodeći računa o posebnim ograničenjima s kojima su suočene djevojčice i žene; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju ulogu i kapacitete regionalnih tijela za ljudska prava i drugih mehanizama u rješavanju povezanosti klimatskih promjena i ljudskih prava, promicanju prava u području okoliša i zaštiti boraca za okoliš; posebno poziva Komisiju da pokrene program potpore Sporazumu iz Escazúa kako bi se, među ostalim, pomoglo državama strankama u ratifikaciji i provedbi Sporazuma, civilnom društvu u angažiranju i doprinosu njegovoj provedbi te pružila potpora dobrovoljnom fondu uspostavljenom na temelju Sporazuma; |
| --- | --- |

21.

Odgovor na COVID-19

| 22. | naglašava da globalna pandemija bolesti COVID-19 savršeno ilustrira posljedice uništavanja okoliša na stvaranje uvjeta za povećanje zoonoza s ozbiljnim zdravstvenim, socijalnim, gospodarskim i političkim posljedicama; poziva Komisiju i države članice da se obvežu na to da okolišna prava i zaštita osoba koje ih štite budu dio svakog odgovora na pandemiju bolesti COVID-19; potiče države članice i druge dionike da uzmu u obzir Komisijin globalni pregled učinka bolesti COVID-19 na demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što bi globalna recesija uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 mogla smanjiti, odgoditi ili izmijeniti obveze država u pogledu međunarodnih klimatskih ciljeva i standarda ljudskih prava; poziva EU i njegove države članice da osiguraju potpunu usklađenost politika predviđenih za gospodarski oporavak s promicanjem i zaštitom ljudskih prava, kako je utvrđeno u članku 21. Ugovora iz Lisabona, kao i sa zaštitom okoliša i održivim razvojem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiju i države članice da se zalažu za učinkovit odgovor na krizu koju je prouzročila bolest COVID-19, pri čemu se u potpunosti uzima u obzir važnost poštovanja, zaštite i uživanja prava na siguran, čist, zdrav i održiv okoliš, kao sredstvo sprečavanja budućih okolišnih i zdravstvenih kriza koje bi mogle ugroziti temeljna ljudska prava; poziva Komisiju i ESVD da povećaju svoje ambicije u pogledu klime i okoliša u svjetlu krize uzrokovane bolešću COVID-19 te da osmisle ambiciozan strateški pristup klimatskoj diplomaciji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava zabrinutost zbog toga što su u određenim dijelovima svijeta političke vlasti, sigurnosne snage i nedržavne oružane skupine potencijalno zloupotrijebile hitne mjere i mjere ograničavanja kretanja poduzete kao odgovor na COVID-19 u cilju ograničavanja, zastrašivanja i usmrćivanja boraca za ljudska prava, uključujući borce za zaštitu okoliša i zemljišta; u tom pogledu podsjeća na to da su borci za zaštitu autohtonih naroda također nerazmjerno izloženi bolesti COVID-19 zbog slabe zdravstvene infrastrukture u udaljenim područjima i zanemarivanja vlade; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da pandemija bolesti COVID-19 prijeti sigurnosti opskrbe hranom i prehrani milijuna ljudi diljem svijeta jer su pogođeni globalni lanci opskrbe hranom u vrijeme kada su sigurnost opskrbe hranom i prehrambeni sustavi već pod pritiskom zbog klimatskih promjena i prirodnih katastrofa; ističe da bi pandemijska kriza mogla poslužiti kao prekretnica za ponovnu uspostavu ravnoteže i transformaciju prehrambenih sustava, tako da postanu uključiviji, održiviji i otporniji; |
| --- | --- |

26.

Borci za zaštitu okolišnih ljudskih prava i uloga autohtonog stanovništva

| 27. | podsjeća da su države obvezne štititi borce za zaštitu okoliša i njihove obitelji od uznemiravanja, zastrašivanja i nasilja, kako je predviđeno pravom o ljudskim pravima, kao i jamčiti njihove temeljne slobode, te da su obvezne priznati prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica kao i doprinos njihova iskustva i znanja u borbi protiv gubitka biološke raznolikosti i uništavanja okoliša; ističe njihovu posebnu ulogu i stručnost u upravljanju zemljištem i njegovu očuvanju te poziva na pojačanu suradnju s autohtonim narodima i njihovo uključivanje, kao i na jačanje njihova demokratskog sudjelovanja u relevantnom postupku donošenja odluka, uključujući odluke povezane s međunarodnom klimatskom diplomacijom; pozdravlja napore Komisije da podupre sudjelovanje autohtonih naroda pružanjem posebne potpore za više projekata kao što je Centar za dokumentaciju, istraživanje i informiranje autohtonih naroda (DOCIP); potiče Komisiju da nastavi promicati dijalog i suradnju između autohtonih naroda i Europske unije, kao i s međunarodnim forumima, posebno u vezi s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da, iako se napadi i prijetnje događaju svugdje u svijetu, posebna izvjestiteljica UN-a za položaj boraca za ljudska prava navodi da je situacija posebno teška u Latinskoj Americi i Aziji, gdje neki međunarodni ulagači, poduzeća i lokalne vlasti ignoriraju opravdanu zabrinutost stanovništva; primjećuje da u mnogim slučajevima do sukoba i kršenja prava dolazi u kontekstu gospodarske nejednakosti i socijalne isključenosti; osuđuje sudski progon i kriminalizaciju aktivista za zaštitu okoliša u Amazoniji, gdje su napadi, ubojstva i progon aktivista za zaštitu okoliša u porastu; osuđuje sve veći broj napada na aktiviste za zaštitu okoliša u Hondurasu i njihov progon te nedavno ubojstvo aktivista za zaštitu okoliša iz Guapinola; napominje da je u posljednje tri godine zabilježeno 578 ubojstava boraca za prava povezana s okolišem, zemljištem i autohtonim narodima; naglašava da su Filipini stalno na vrhu popisa zemalja u kojima je najopasnije biti borac za prava u području okoliša; ponavlja svoj poziv Komisiji da, s obzirom na ozbiljnost kršenja ljudskih prava u zemlji i na to da nije došlo do znatnog poboljšanja ili spremnosti na suradnju filipinskih vlasti, pokrene postupak koji bi mogao dovesti do privremenog ukidanja povlastica u okviru općeg sustava povlastica plus (OSP+); |
| --- | --- |

28.

| 29. | preporučuje da države članice EU-a koje to još nisu učinile ratificiraju Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 169 o autohtonim narodima i plemenima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da zajamči da EU ne podupire inicijative i projekte koji bi doveli do nezakonite jagme za zemljištem, nezakonite sječe i krčenja šuma ili drugih sličnih učinaka štetnih za okoliš; osuđuje svaki pokušaj deregulacije zaštite okoliša i ljudskih prava u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i drugih kriza; |
| --- | --- |

30.

| 31. | čvrsto osuđuje povećanje broja ubojstava, difamacije, progona, kriminalizacije, zatvaranja, uznemiravanja i zastrašivanja pripadnika autohtonih naroda te boraca za zaštitu okolišnih ljudskih prava i zemljišta diljem svijeta te poziva na to da se odgovorne osobe pozovu na odgovornost; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da se žene koje se bore za ljudska prava u području okoliša suočavaju s dodatnim izazovima u svojem radu, zajednicama i domovima jer su meta rodno specifičnih prijetnji i rodno uvjetovanog nasilja ili su im izložene; napominje da su one više izložene riziku od određenih oblika nasilja i drugih oblika povreda, predrasuda, isključenosti i odmazde od svojih muških kolega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EU i države članice da pruže potporu svim borcima za ljudska prava, posebno borcima za zaštitu okolišnih prava i njihovim pravnim zastupnicima, te da po potrebi skrenu pozornost na njihove slučajeve; uvjeren je da potporu borcima za prava u području okoliša treba povećati, a EU bi u javnim izjavama i lokalnim djelovanjem, kada je to prikladno, trebao osuditi svaku odmazdu ili napade na njih od strane korporativnih ili državnih aktera; ponavlja svoje stajalište o potrebi da ESVD, Komisija i države članice osnaže i ulažu u specifične rodno osjetljive mehanizme zaštite i programe za borce za zaštitu okoliša, uključujući lokalne i autohtone borce, te da ih uključe u sve istrage povreda; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izražava duboku zabrinutost zbog stalnog pogoršanja položaja boraca za zaštitu okoliša, zviždača, novinara i pravnih stručnjaka za zaštitu okoliša diljem svijeta; poziva EU i države članice da zaštite slobodu izražavanja, slobodu i pluralizam medija te pravo na okupljanje, kao i da zajamče sigurnost i zaštitu novinara i zviždača u EU-u, ali i putem vanjskih odnosa; izražava duboku zabrinutost zbog zlostavljanja, kaznenih djela i ubilačkih napada čija su meta, zbog svoga djelovanja, novinari i medijski djelatnici; budući da je tzv. zviždanje oblik slobode izražavanja i informiranja te da ima ključnu ulogu u otkrivanju i sprječavanju povreda prava EU-a te jačanju demokratske odgovornosti i transparentnosti; u tom pogledu poziva Komisiju da kontrolira prenošenje i zajamči punu primjenu u državama članicama Direktive (EU) 2019/1937 (9); smatra da je sloboda informiranja važno sredstvo za osobe koje bi mogle biti pogođene posljedicama klimatskih promjena kako bi rano i na odgovarajući način bile informirane o štetnim učincima klimatskih promjena i mjerama prilagodbe; zahtijeva poštovanje slobode informiranja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uviđa da su mjere koje poduzimaju borci za zaštitu okoliša ključne jer se na taj način za osobe koje žive na pogođenim područjima traže, osmišljavaju i šire održiva rješenja i mehanizmi za sprečavanje, otpornost i prilagodbu klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti različitim potrebama u pogledu zaštite žena koje se bore za ljudska prava, uzimajući u obzir njihovu ulogu kao snažnih pokretača promjena, posebno kada je riječ o djelovanju u području klime; u tom pogledu naglašava da je potrebno podržati izgradnju kapaciteta i ulogu žena kao edukatora i promotora promjena te zajamčiti odgovarajuće financiranje tih organizacija; podsjeća da su žene vođe zajednica i aktivistice za zaštitu okoliša često žrtve represije, pa čak i ubojstava, kao što je slučaj s istaknutim aktivisticama koje su predložene i koje su ušle u uži izbor za nagradu „Saharov” Europskog parlamenta za slobodu mišljenja, odnosno Marielle Franco iz Brazila, ubijenom 2018., i Bertom Cáceres iz Hondurasa, ubijenom 2016.; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU i države članice da zatraže i osiguraju poštovanje prava na slobodni, prethodni i informirani pristanak autohtonih naroda, bez prisile, za svaki sporazum ili razvojni projekt koji bi mogao utjecati na zemljišta, teritorij ili prirodna dobra autohtonih naroda; ističe da je promicanje prava autohtonih naroda i njihovih tradicionalnih praksi važno za postizanje održivog razvoja, borbu protiv klimatskih promjena i očuvanje i obnovu biološke raznolikosti, uz istodobno jamčenje adekvatnih zaštitnih mjera; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju i Vijeće da iskoriste sve instrumente koji su im na raspolaganju, zajedno s odredbama koje se odnose na provedbu i primjenu ljudskih prava u okviru vanjske politike EU-a i sporazuma o pridruživanju, kako bi se učinkovito podržali i zaštitili borci za ljudska prava i prava okoliša u susjedstvu EU-a, kao i potaknule zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u na stvarno usklađivanje s europskim vrijednostima i standardima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na donošenje priloga Smjernicama EU-a o borcima za ljudska prava koji bi bio posvećen posebnim izazovima i potrebama boraca za zaštitu okoliša i politikama EU-a u tom pogledu; ističe važnost nastavka projekta ProtectDefenders.eu s većim financijskim sredstvima, kao i drugih postojećih alata EU-a za potporu borcima za ljudska prava; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na donošenje popisa EU-a u pogledu prioritetnih zemalja u kojima bi ESVD, Komisija i države članice pojačali svoje djelovanje za potporu borcima za prava u području okoliša i surađivali s lokalnim vlastima u uvođenju ili poboljšanju mehanizama zaštite i posebnog zakonodavstva kojim se definiraju borci za zaštitu okoliša, priznaje njihov rad i jamči njihova zaštita; ustraje u tome da bi taj prioritetni popis trebao sastaviti ESVD, uz blisko savjetovanje s dionicima i Parlamentom, te bi se ažurirao na godišnjoj osnovi; također poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da podnese godišnje javno izvješće o mjerama provedenima u prioritetnim zemljama, kao i o zaštiti boraca za zaštitu okoliša diljem svijeta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče UN da preuzme veću ulogu u zaštiti globalnih ekosustava i boraca za zaštitu okoliša, posebno kada klimatske promjene znatno utječu na autohtone i lokalne zajednice; stoga poziva EU da na razini UN-a promiče inicijativu za međunarodne promatrače za praćenje ozbiljne štete u okolišu, ozbiljnih ekoloških kriza ili situacija u kojima su borci za zaštitu okoliša najugroženiji te da surađuje s vlastima i pomaže im uspostavljanju okruženja u kojemu će ti borci biti zaštićeni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju i države članice da putem političkog dijaloga promiču donošenje nacionalnih akcijskih planova kojima se borcima za zaštitu okoliša jamče sigurnost i sloboda integracijom šire perspektive kolektivne zaštite, uključujući političke mjere za legitimizaciju zajednica i skupina uključenih u zaštitu okoliša; poziva Komisiju da izričito adresira pitanje ljudskih prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica u okviru dobrovoljnih partnerskih sporazuma o provedbi zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (FLEGT); |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća da, u skladu s Deklaracijom UN-a o borcima za ljudska prava, države moraju štititi borce za biološku raznolikost kao borce za ljudska prava; izražava zadovoljstvo zbog izrade međunarodnih ugovora kao što su Sporazum iz Escazúa, koji je ključni instrument za Latinsku Ameriku i Karibe, regiju s najviše zabilježenih ubojstava boraca za ljudska prava u području okoliša; |
| --- | --- |

43.

UNFCCC, pravda i odgovornost

| 44. | izražava žaljenje zbog činjenice da bi, čak i ako ih sve države u potpunosti provedu, sadašnji nacionalno utvrđeni doprinosi doveli do katastrofalnog porasta globalne temperature od 3 oC iznad predindustrijske razine, čime bi se prekršio Pariški sporazum; upozorava da bi takav scenarij rezultirao ekstremnim klimatskim i okolišnim učincima kao i rasprostranjenim negativnim učincima na ljudska prava; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja uključenje ljudskih prava u preambulu Pariškog sporazuma i poziva na učinkovite mjere za poštovanje i promicanje obveza u pogledu ljudskih prava pri provedbi Sporazuma i klimatskom djelovanju; međutim, izražava žaljenje zbog toga što ne postoje konkretne odredbe kojima bi se državni i korporativni subjekti pozvali na odgovornost za kršenja ljudskih prava povezana s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva stranke UNFCCC-a da nastave povećavati svoje ambicije ublažavanja i prilagodbe u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma te da u svoje nacionalno utvrđene doprinose te u komunikaciju o prilagodbi uključe dimenziju ljudskih prava; poziva tajništvo UNFCCC-a da u suradnji s visokom povjerenicom UN-a za ljudska prava izradi smjernice o tome kako uključiti zaštitu ljudskih prava u komunikaciju o nacionalno utvrđenim doprinosima i prilagodbi; potiče stranke da revidiraju planirane nacionalne utvrđene doprinose i nacionalne utvrđene doprinose te da razviju mehanizme praćenja za nacionalno utvrđene doprinose uz puno i učinkovito sudjelovanje autohtonih naroda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe potrebu za jačanjem sinergija među obvezama izvješćivanja o klimi i ljudskim pravima; smatra da bi se smjernicama o okviru transparentnosti Pariškog sporazuma (članak 13.) od stranaka trebalo tražiti da dostave informacije ne samo o emisijama stakleničkih plinova, nego i o tome provode li se klimatske politike u skladu s drugim društvenim ciljevima i postojećim pravnim okvirima te ujedno sadrže informacije o dobrim praksama, uključujući pristupe koji se temelje na pravima u pogledu mjera ublažavanja i prilagodbe, kao i informacije o potpori; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče institucije EU-a da aktivno surađuju u promicanju pristupa koji se temelji na ljudskim pravima u tekućim međunarodnim pregovorima o klimi, posebno u okviru mehanizma održivog razvoja i drugih smjernica za mehanizme u skladu s člankom 6. stavkom 4. Pariškog sporazuma, kojima se osiguravaju smisleno i informirano sudjelovanje nositelja prava, odgovarajuće okolišne i socijalne zaštitne mjere te neovisni mehanizmi pravne zaštite; naglašava da bi taj mehanizam trebao biti usmjeren na financiranje projekata koji koriste onima koji su najosjetljiviji na učinke klimatskih promjena, da bi projekti koji se financiraju u okviru tog mehanizma trebali proći procjenu učinka na ljudska prava, pri čemu bi samo projekti s pozitivnim učincima ispunjavali uvjete za registraciju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da izradi kriterije prihvatljivosti za bespovratna sredstva EU-a kojima bi se nevladinim organizacijama za zaštitu okoliša, koje inače možda ne ispunjavaju kriterije prihvatljivosti za financiranje zbog svoje veličine, omogućio uključiviji pristup financijskim sredstvima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da, kako bi se osigurala odgovornost svih aktera, novi mehanizmi kao što je mehanizam održivog razvoja moraju uključivati institucijske zaštitne politike i mehanizme za pritužbe kako bi se zajamčila učinkovita zaštita prava; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Tajništvo UNFCCC-a da zajedno sa strankama Konvencije razvije zajednički pravni okvir za klimatsku pravdu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da bi se globalni pregled stanja iz članka 14. Pariškog sporazuma trebao upotrijebiti za preispitivanje napretka prema uključivanju ljudskih prava i drugih načela u klimatsko djelovanje; napominje da bi ona trebala uključivati mogućnosti za civilno društvo i međuvladine organizacije da daju svoj doprinos; smatra da bi ocjena provedbe Pariškog sporazuma trebala pomoći u utvrđivanju dobrih praksi i prepreka njegovoj provedbi, kao i u oblikovanju budućih nacionalno utvrđenih doprinosa i međunarodne suradnje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava da bi sve učinkovite klimatske mjere koje se temelje na pravima trebale jamčiti slobodno, aktivno, smisleno i informirano sudjelovanje; preporučuje da planovi ublažavanja i prilagodbe budu javno dostupni, transparentno financirani i razvijeni u suradnji s pogođenim i/ili potencijalno ugroženim skupinama, posebno s najranjivijim skupinama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava činjenicu da se zemlje u razvoju ne mogu same nositi s posljedicama klimatskih promjena i da često ovise o međunarodnoj pomoći u pogledu kapaciteta za upravljanje krizama te sposobnosti prilagodbe klimatskim promjenama i njihova predviđanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava svoje stajalište da zakoni o ljudskim pravima i institucije koje se obično upotrebljavaju za premošćivanje jaza u pogledu odgovornosti u upravljanju ne mogu ni na koji način zamijeniti učinkovite mjere za sprečavanje i ispravljanje štete prouzročene klimatskim promjenama; smatra da nacionalne institucije za ljudska prava i civilno društvo mogu imati učinkovitu ulogu u nacionalnim mehanizmima odgovornosti i nadzora koji su osmišljeni kako bi se osigurao pristup pravnim lijekovima osobama čija su ljudska prava povrijeđena zbog klimatskih promjena; |
| --- | --- |

55.

| 56. | smatra da EU mora imati aktivnu, snažnu i ambicioznu vodeću ulogu u pripremama za 26. konferenciju UN-a o klimatskim promjenama (COP26), pri čemu uključivanje načela ljudskih prava treba staviti u središte međunarodnih politika u području klimatskih promjena kako bi se izbjegla nepopravljiva šteta za sadašnje i buduće generacije i ljudski razvoj; |
| --- | --- |

56.

| 57. | priznaje aktivnu ulogu i uključenost civilnog društva, uključujući nevladine organizacije i borce za zaštitu okoliša, u zagovaranju pristupa klimatskom djelovanju koji se temelje na ljudskim pravima te poziva EU da podupre takve aktivnosti; naglašava da je potrebno zajamčiti sudjelovanje civilnog društva u okviru transparentnosti utvrđenom u članku 13. Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prima na znanje Komisijin Prijedlog uredbe o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1367/2006 (10) (tzv. Aarhuška uredba) kojom bi se trebala poboljšati provedba Aarhuške konvencije na razini EU-a; dodatno potiče države članice da osiguraju odgovarajuće prenošenje relevantnih zakonodavnih akata EU-a (npr. Direktive 2011/92/EU (11)) i međunarodno pravno obvezujućih odredaba (Aarhuška konvencija) u njihov pravni poredak kako bi se zajamčili uključiv pristup informacijama, sudjelovanje javnosti u donošenju odluka i pristup pravosuđu u pitanjima u području okoliša; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da su djelovanja aktivista za zaštitu okoliša potpuno u skladu s ciljevima održivog razvoja i da bi se sustavna provedba tih ciljeva trebala ostvarivati na lokalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podsjeća da su države članice obvezne regulirati korporacije kako bi osigurale da ne uzrokuju povrede ljudskih prava te da privatni i korporativni akteri imaju obvezu suočavanja s posljedicama klimatskih promjena na ljudska prava, u skladu s Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

60.

| 61. | potiče Komisiju i države članice da u okviru međunarodno priznatih tijela aktivno sudjeluju u osmišljavanju, uspostavi i promicanju zaštitnih mjera i postupaka pozivanja na odgovornost kako bi se zajamčilo da strukturne promjene uvedene radi postizanja drastičnog smanjenja emisija do 2030., kako nalažu klimatske politike, budu oblikovane, provedene i praćene na način kojim se štite prava pogođenih ljudi i zajednica, uključujući pravo na rad i promicanje poštenih i pravednih radnih uvjeta; naglašava da zelena tranzicija treba biti pravedna i da se njome ne smije nikoga zapostaviti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava važnost korporativne dužne pažnje te održive i odgovorne korporativne odgovornosti kao važnog i neophodnog načina sprečavanja i zaštite od teških povreda ljudskih prava i prava u području okoliša; poziva EU da podupre održivo i odgovorno korporativno upravljanje kao važan element europskog zelenog plana; poziva države članice da provedu učinkovite regulatorne mjere za identificiranje, procjenu, sprečavanje, okončanje, ublažavanje, praćenje, komuniciranje, utvrđivanje odgovornosti, adresiranje i ispravljanje potencijalnih i/ili utvrđenih povreda ljudskih prava, te da pozivaju poduzeća na odgovornost kada je riječ o jamčenju toga da ispunjavaju svoje obveze dužne pažnje u pogledu utjecaja klimatskih promjena na ljudska prava, u skladu s Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja predanost Komisije izradi zakonodavnog prijedloga o obveznoj dužnoj pažnji u pogledu ljudskih prava i okoliša za poduzeća u svojim lancima opskrbe; preporučuje da se tim zakonodavnim prijedlogom podrži i olakša razvoj zajedničkih metodologija za mjerenje učinaka klimatskih promjena i učinaka na okoliš; naglašava važnost efektivnog, smislenog i informiranog savjetovanja i komunikacije sa svim pogođenim ili potencijalno pogođenim dionicima, uključujući borce za zaštitu okoliša; potiče EU da podrži i učinkovito sudjeluje u aktualnim pregovorima o obvezujućem ugovoru EU-a o poduzećima i ljudskim pravima za reguliranje aktivnosti transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća; smatra da se svakim takvim instrumentom mora poticati korporativne subjekte i ulagače da preuzmu odgovornost u pogledu ljudskog prava na zdrav okoliš; smatra da svaki takav instrument mora sadržavati čvrste odredbe o zaštiti okoliša i poticati korporativne subjekte, kao i financijske institucije, ali i regionalne investicijske ili razvojne institucije da preuzmu odgovornost u pogledu ljudskog prava na zdrav okoliš; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe važnost borbe protiv korupcije na globalnoj razini jer ona utječe na uživanje ljudskih prava te ima konkretne negativne posljedice i nerazmjerno utječe na najugroženije, marginalizirane i ranjive skupine u društvu, kao što su žene, djeca, osobe s invaliditetom, starije osobe, siromašni, autohtono stanovništvo ili pripadnici manjina, tako što im se, među ostalim, zabranjuje jednak pristup prirodnim resursima, uključujući zemljište; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Vijeće i ESVD da kaznena djela povezana s korupcijom uključe u kažnjiva djela u okviru globalnog režima sankcija EU-a za ljudska prava, tzv. europskog zakona Magnitsky, te da osiguraju njegovo brzo donošenje i provedbu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | smatra da bi trenutačna revizija trgovinske politike EU-a trebala biti prilika za redefiniranje, promicanje i jačanje zaštite ljudskih prava u trgovinskoj politici; naglašava da poglavlja o održivom razvoju budućih trgovinskih sporazuma moraju biti obuhvaćena mehanizmima rješavanja sporova iz tih sporazuma; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 74. zasjedanja Opće skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava, visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava te voditeljima delegacija EU-a. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0015.

(2)  SL C 337, 20.9.2018., str. 82.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(4)  SL C 118, 8.4.2020., str. 15.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(6)  Konvencija Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) Konvencija o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša, 25. lipnja 1998.

(7)  Regionalni sporazum o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti i pravosuđu u pitanjima okoliša u Latinskoj Americi i na Karibima, 4. ožujka 2018.

(8)  Neovisni mehanizam odgovornosti za projekte Europske banke za obnovu i razvoj i mehanizam za pritužbe Grupe Europske investicijske banke.

(9)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

(10)  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

(11)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

---

četvrtak, 20. svibnja 2021.

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/125

---

P9_TA(2021)0248

Preokretanje demografskih trendova u regijama EU-a uz pomoć instrumenata kohezijske politike

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o preokretanju demografskih trendova u regijama EU-a uz pomoć instrumenata kohezijske politike (2020/2039(INI))

(2022/C 15/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir slobodu kretanja radnika, koja je zajamčena člankom 45. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir slobodu kretanja radnika, koja je zajamčena člankom 45. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 174. UFEU-a o jačanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije u Uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 174. UFEU-a o jačanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije u Uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 107. stavak 3. točku (c) UFEU-a kojim se dopušta upotreba potpora za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu znatno na tržišno natjecanje (regije kategorije C), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 107. stavak 3. točku (c) UFEU-a kojim se dopušta upotreba potpora za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu znatno na tržišno natjecanje (regije kategorije C),

| — | uzimajući u obzir članak 349. UFEU-a o najudaljenijim regijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. UFEU-a o najudaljenijim regijama,

| — | uzimajući u obzir članke 9., 46., 47., 48. i 147. UFEU-a u pogledu nekoliko aspekata rada i zaposlenja u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 9., 46., 47., 48. i 147. UFEU-a u pogledu nekoliko aspekata rada i zaposlenja u EU-u,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno načela 2., 3. i 20., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno načela 2., 3. i 20.,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2018)0375) te posebno njegovo poglavlje II. o teritorijalnom razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2018)0375) te posebno njegovo poglavlje II. o teritorijalnom razvoju,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020)0408), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020)0408),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Europskoj uniji: 7. izvješće Europske komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Europskoj uniji: 7. izvješće Europske komisije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2017. o uvođenju instrumenata kohezijske politike po regijama kako bi se odgovorilo na demografske promjene (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2017. o uvođenju instrumenata kohezijske politike po regijama kako bi se odgovorilo na demografske promjene (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2011. o demografskim promjenama i njihovim posljedicama za buduću kohezijsku politiku EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2011. o demografskim promjenama i njihovim posljedicama za buduću kohezijsku politiku EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 27. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 27. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (4),

| — | uzimajući u obzir članak 20. UFEU-a, Uredbu (EU) br. 492/2011 (5) i Direktivu 2004/38/EZ (6) o slobodnom kretanju radnika i njihovih obitelji unutar Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 20. UFEU-a, Uredbu (EU) br. 492/2011 (5) i Direktivu 2004/38/EZ (6) o slobodnom kretanju radnika i njihovih obitelji unutar Unije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. lipnja 2020. o utjecaju demografskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. lipnja 2020. o utjecaju demografskih promjena,

| — | uzimajući u obzir plan djelovanja Komisije od 27. srpnja 2020. naslovljen „Ruralni razvoj: dugoročna vizija za ruralna područja” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan djelovanja Komisije od 27. srpnja 2020. naslovljen „Ruralni razvoj: dugoročna vizija za ruralna područja” (7),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o temi „Demografski izazovi – put naprijed”, usvojene 8. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o temi „Demografski izazovi – put naprijed”, usvojene 8. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu o starenju: Poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti, koju je Komisija predstavila 27. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu o starenju: Poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti, koju je Komisija predstavila 27. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir plan djelovanja Komisije od 16. studenoga 2020. naslovljen „Demografske promjene u Europi: Zelena knjiga o starenju” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan djelovanja Komisije od 16. studenoga 2020. naslovljen „Demografske promjene u Europi: Zelena knjiga o starenju” (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske promatračke mreže za teritorijalni razvoj i koheziju (ESPON) iz prosinca 2017. o geografiji nove dinamike zapošljavanja u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske promatračke mreže za teritorijalni razvoj i koheziju (ESPON) iz prosinca 2017. o geografiji nove dinamike zapošljavanja u Europi,

| — | uzimajući u obzir ESPON-ov sažetak politike iz lipnja 2019. naslovljen „Suočavanje s izazovima migracije radnika u Europi: poboljšan funkcionalni pristup”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ESPON-ov sažetak politike iz lipnja 2019. naslovljen „Suočavanje s izazovima migracije radnika u Europi: poboljšan funkcionalni pristup”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odsjeka za stanovništvo u sklopu Odjela Ujedinjenih naroda za gospodarska i socijalna pitanja naslovljeno „Projekcije svjetskog stanovništva iz 2019.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odsjeka za stanovništvo u sklopu Odjela Ujedinjenih naroda za gospodarska i socijalna pitanja naslovljeno „Projekcije svjetskog stanovništva iz 2019.”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Europske komisije o utjecaju demografskih promjena od 17. lipnja 2020. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Europske komisije o utjecaju demografskih promjena od 17. lipnja 2020. (9),

| — | uzimajući u obzir Europski indeks regionalne konkurentnosti za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski indeks regionalne konkurentnosti za 2019.,

| — | uzimajući u obzir dokument OECD-a o prilagodbi demografskim promjenama koji je sastavljen za prvi sastanak Radne skupine G20 za zapošljavanje koji je održan tijekom japanskog predsjedanja skupinom G20 od 25. do 27. veljače 2019. u Tokiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument OECD-a o prilagodbi demografskim promjenama koji je sastavljen za prvi sastanak Radne skupine G20 za zapošljavanje koji je održan tijekom japanskog predsjedanja skupinom G20 od 25. do 27. veljače 2019. u Tokiju,

| — | uzimajući u obzir ciljeve iz Barcelone iz 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve iz Barcelone iz 2002.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora regija iz 2016. o utjecaju demografskih promjena na europske regije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora regija iz 2016. o utjecaju demografskih promjena na europske regije;

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora regija iz 2018. naslovljeno „Rješavanje problema odljeva mozgova: lokalna i regionalna dimenzija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora regija iz 2018. naslovljeno „Rješavanje problema odljeva mozgova: lokalna i regionalna dimenzija”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 12. do 14. listopada 2020. naslovljeno „Demografske promjene: prijedlozi za mjerenje i uklanjanje njihovih negativnih posljedica u regijama EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 12. do 14. listopada 2020. naslovljeno „Demografske promjene: prijedlozi za mjerenje i uklanjanje njihovih negativnih posljedica u regijama EU-a”,

| — | uzimajući u obzir dugoročnu viziju Komisije za ruralna područja, koja je trenutačno u pripremi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dugoročnu viziju Komisije za ruralna područja, koja je trenutačno u pripremi,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. do 10. prosinca 2020. naslovljeno „Strategija EU-a za ruralnu revitalizaciju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. do 10. prosinca 2020. naslovljeno „Strategija EU-a za ruralnu revitalizaciju”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Odbora regija od 30. siječnja 2020. o procjeni teritorijalnog učinka demografskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Odbora regija od 30. siječnja 2020. o procjeni teritorijalnog učinka demografskih promjena,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0061/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0061/2021),

| A. | budući da raspodjela stanovništva na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te razini EU-a te njegova stabilnost ili promjene imaju vrlo različitu dinamiku u različitim državama članicama i njihovim regijama, s nejednakim učincima na pojavu depopulacije i u konačnici na socijalnu, ekonomsku i teritorijalnu koheziju Unije; budući da prema europskom regionalnom indeksu konkurentnosti za 2019. postoji jaz između regija glavnog grada / metropolskih regija i rubnijih područja te da 78 % europskog stanovništva živi u urbanim područjima ili funkcionalnom urbanom području i koristi kvalitetne usluge u području energetike, prometa i digitalne povezanosti, dok se mnoga područja rubnih regija i dalje suočavaju s poteškoćama u tom pogledu; budući da kohezijska politika, kao glavni izvor javnih ulaganja u EU-u, koja čine 8,5 % državnih kapitalnih ulaganja, može imati važnu ulogu u rješavanju tih demografskih izazova, također u cilju dugoročnog očuvanja prirodne demografske ravnoteže EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da raspodjela stanovništva na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te razini EU-a te njegova stabilnost ili promjene imaju vrlo različitu dinamiku u različitim državama članicama i njihovim regijama, s nejednakim učincima na pojavu depopulacije i u konačnici na socijalnu, ekonomsku i teritorijalnu koheziju Unije; budući da prema europskom regionalnom indeksu konkurentnosti za 2019. postoji jaz između regija glavnog grada / metropolskih regija i rubnijih područja te da 78 % europskog stanovništva živi u urbanim područjima ili funkcionalnom urbanom području i koristi kvalitetne usluge u području energetike, prometa i digitalne povezanosti, dok se mnoga područja rubnih regija i dalje suočavaju s poteškoćama u tom pogledu; budući da kohezijska politika, kao glavni izvor javnih ulaganja u EU-u, koja čine 8,5 % državnih kapitalnih ulaganja, može imati važnu ulogu u rješavanju tih demografskih izazova, također u cilju dugoročnog očuvanja prirodne demografske ravnoteže EU-a;

| B. | budući da su za potrebe ovog izvješća „regije koje se napuštaju” regije koje gube stanovništvo s visokom razinom vještina i/ili sposobnosti (u jednom sektoru/području ili više njih) u korist drugih regija zbog konstantnog iseljavanja tijekom određenog vremenskog razdoblja, a „regije odredišta” odnose se na regije u koje dolazi stanovništvo s visokom razinom vještina i/ili sposobnosti (u jednom sektoru/području ili više njih) zbog stalne imigracije tijekom određenog vremenskog razdoblja; |
| --- | --- |

B.

budući da su za potrebe ovog izvješća „regije koje se napuštaju” regije koje gube stanovništvo s visokom razinom vještina i/ili sposobnosti (u jednom sektoru/području ili više njih) u korist drugih regija zbog konstantnog iseljavanja tijekom određenog vremenskog razdoblja, a „regije odredišta” odnose se na regije u koje dolazi stanovništvo s visokom razinom vještina i/ili sposobnosti (u jednom sektoru/području ili više njih) zbog stalne imigracije tijekom određenog vremenskog razdoblja;

| C. | budući da na demografske trendove utječu klimatske promjene, a posebno poplave i toplinski valovi koji su s tim povezani; budući da bi koordinirani pristup koji integrira načela održivosti, ozelenjivanja i digitalizacije u različitim politikama EU-a također mogao doprinijeti preokretanju negativnih demografskih trendova; |
| --- | --- |

C.

budući da na demografske trendove utječu klimatske promjene, a posebno poplave i toplinski valovi koji su s tim povezani; budući da bi koordinirani pristup koji integrira načela održivosti, ozelenjivanja i digitalizacije u različitim politikama EU-a također mogao doprinijeti preokretanju negativnih demografskih trendova;

| D. | budući da postoji visoka korelacija između pružanja socijalnih usluga, fizičke povezanosti, povezanosti IKT-a, obrazovanja i prilika za rad, s jedne strane, te sposobnosti za zadržavanje i privlačenje stanovništva u određena područja, s druge strane; budući da u mnogim regijama EU-a, uključujući ruralna područja koja čine 44 % površine Unije, udaljene, rubne, otočne i planinske regije, koje se suočavaju s poteškoćama s geografskog, socijalnog i gospodarskog stajališta, i dalje postoje velike razlike u pružanju tih usluga; budući da su te regije posebno pogođene niskom gustoćom naseljenosti, iseljavanjem iz ruralnih područja i trendovima depopulacije koji negativno utječu na starenje stanovništva, generacijsku obnovu i razvoj poljoprivrede; budući da bi trebalo razviti veće sinergije s prometnom politikom EU-a kako bi se riješile posebne potrebe regija s niskom gustoćom naseljenosti i regija s visokom stopom depopulacije; budući da sadašnji trend starenja stanovništva EU-a ima važne gospodarske i socijalne posljedice, kao što su viši omjeri ovisnosti, pritisci na fiskalnu održivost i održivost sustava socijalne sigurnosti te veći pritisak na usluge zdravstvene skrbi i socijalne usluge; |
| --- | --- |

D.

budući da postoji visoka korelacija između pružanja socijalnih usluga, fizičke povezanosti, povezanosti IKT-a, obrazovanja i prilika za rad, s jedne strane, te sposobnosti za zadržavanje i privlačenje stanovništva u određena područja, s druge strane; budući da u mnogim regijama EU-a, uključujući ruralna područja koja čine 44 % površine Unije, udaljene, rubne, otočne i planinske regije, koje se suočavaju s poteškoćama s geografskog, socijalnog i gospodarskog stajališta, i dalje postoje velike razlike u pružanju tih usluga; budući da su te regije posebno pogođene niskom gustoćom naseljenosti, iseljavanjem iz ruralnih područja i trendovima depopulacije koji negativno utječu na starenje stanovništva, generacijsku obnovu i razvoj poljoprivrede; budući da bi trebalo razviti veće sinergije s prometnom politikom EU-a kako bi se riješile posebne potrebe regija s niskom gustoćom naseljenosti i regija s visokom stopom depopulacije; budući da sadašnji trend starenja stanovništva EU-a ima važne gospodarske i socijalne posljedice, kao što su viši omjeri ovisnosti, pritisci na fiskalnu održivost i održivost sustava socijalne sigurnosti te veći pritisak na usluge zdravstvene skrbi i socijalne usluge;

| E. | budući da je slobodno kretanje radne snage jedna od četiri slobode Europske unije i njezina jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

E.

budući da je slobodno kretanje radne snage jedna od četiri slobode Europske unije i njezina jedinstvenog tržišta;

| F. | budući da, iako je tijekom prethodnih desetljeća došlo do znatnog rasta stanovništva EU-a, stopa rasta trenutačno je u padu i očekuje se da će se broj stanovnika dugoročno znatno smanjiti; budući da je 2015. u EU-u zabilježen prvi prirodni pad broja stanovnika, odnosno više umrlih nego rođenih; budući da je 2019. Europa činila tek 6,9 % svjetskog stanovništva te da će do 2070. činiti manje od 4 % svjetskog stanovništva, uz nagli pad broja stanovnika posebno u istočnoj i južnoj Europi zbog kombinacije niskih stopa plodnosti i neto migracija iz tih područja unutar EU-a; budući da dugoročni demografski trendovi u europskim regijama i dalje upućuju na niže stope nataliteta i starenje stanovništva uz iznimku nekih najudaljenijih regija, posebno Mayottea, gdje se predviđa povećanje broja stanovnika do 2050 godine za 38 % u usporedbi s 2010., dok se u Francuskoj Gijani očekuje povećanje od 26 % (10); |
| --- | --- |

F.

budući da, iako je tijekom prethodnih desetljeća došlo do znatnog rasta stanovništva EU-a, stopa rasta trenutačno je u padu i očekuje se da će se broj stanovnika dugoročno znatno smanjiti; budući da je 2015. u EU-u zabilježen prvi prirodni pad broja stanovnika, odnosno više umrlih nego rođenih; budući da je 2019. Europa činila tek 6,9 % svjetskog stanovništva te da će do 2070. činiti manje od 4 % svjetskog stanovništva, uz nagli pad broja stanovnika posebno u istočnoj i južnoj Europi zbog kombinacije niskih stopa plodnosti i neto migracija iz tih područja unutar EU-a; budući da dugoročni demografski trendovi u europskim regijama i dalje upućuju na niže stope nataliteta i starenje stanovništva uz iznimku nekih najudaljenijih regija, posebno Mayottea, gdje se predviđa povećanje broja stanovnika do 2050 godine za 38 % u usporedbi s 2010., dok se u Francuskoj Gijani očekuje povećanje od 26 % (10);

| G. | budući da bi se demografski aspekti trebali uključiti u različite politike, među ostalim njihovim uvrštavanjem u dugoročne prioritete; budući da je važno prikupljati i pratiti pouzdane statističke podatke te podupirati istraživanja i razmjenu dobrih praksi na svim razinama kako bi se potaknulo bolje razumijevanje demografskih izazova, predvidio njihov učinak na tržišta rada te razvila inovativna i učinkovita rješenja za osiguravanje okružja prilagođenog starijim osobama; |
| --- | --- |

G.

budući da bi se demografski aspekti trebali uključiti u različite politike, među ostalim njihovim uvrštavanjem u dugoročne prioritete; budući da je važno prikupljati i pratiti pouzdane statističke podatke te podupirati istraživanja i razmjenu dobrih praksi na svim razinama kako bi se potaknulo bolje razumijevanje demografskih izazova, predvidio njihov učinak na tržišta rada te razvila inovativna i učinkovita rješenja za osiguravanje okružja prilagođenog starijim osobama;

| H. | budući da je zbog zdravstvene i gospodarske krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 postalo jasno da je solidarnost među generacijama, uz odgovarajuće financiranje zdravstvene i socijalne skrbi i održivo gospodarstvo, pokretačka snaga procesa oporavka i stvaranja uključivijih i otpornijih društava; budući da je zbog pandemije bolesti COVID-19 na vidjelo izašla krhkost naših zdravstvenih sustava, posebno u pogledu sve starijeg stanovništva; budući da zbog pandemije bolesti COVID-19 opet postaje jasna važnost zaštite i promicanja dostojanstva starijih osoba i njihovih temeljnih prava u EU-u; |
| --- | --- |

H.

budući da je zbog zdravstvene i gospodarske krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 postalo jasno da je solidarnost među generacijama, uz odgovarajuće financiranje zdravstvene i socijalne skrbi i održivo gospodarstvo, pokretačka snaga procesa oporavka i stvaranja uključivijih i otpornijih društava; budući da je zbog pandemije bolesti COVID-19 na vidjelo izašla krhkost naših zdravstvenih sustava, posebno u pogledu sve starijeg stanovništva; budući da zbog pandemije bolesti COVID-19 opet postaje jasna važnost zaštite i promicanja dostojanstva starijih osoba i njihovih temeljnih prava u EU-u;

| I. | budući da će kriza prouzročena bolešću COVID-19 vjerojatno imati znatan utjecaj na stopu nataliteta i stopu smrtnosti te na migracijske tokove u Europi, no i dalje nisu poznate sve gospodarske i socijalne posljedice pandemije te posljedice na zapošljavanje; budući da će se kratkoročni i dugoročni učinci izvanrednih mjera na demografske trendove, koje su poduzete kao odgovor na krizu, morati temeljito analizirati, među ostalim i iz rodne perspektive; budući da preliminarne studije upućuju na to da su se zbog pandemije povećale postojeće nejednakosti između muškaraca i žena, uključujući povećanje neplaćenog rada u skrbi i gubitka radnih mjesta; budući da javnozdravstvena kriza ima nerazmjeran učinak na žene i djevojčice, a posebno na žene i djevojčice iz ranjivih skupina, što bi se u sklopu kohezijske politike trebalo uzeti u obzir, među ostalim usmjeravanjem ulaganja u usluge skrbi i poboljšanjem radnih uvjeta u tom sektoru te podupiranjem prijelaza na ekonomiju skrbi; |
| --- | --- |

I.

budući da će kriza prouzročena bolešću COVID-19 vjerojatno imati znatan utjecaj na stopu nataliteta i stopu smrtnosti te na migracijske tokove u Europi, no i dalje nisu poznate sve gospodarske i socijalne posljedice pandemije te posljedice na zapošljavanje; budući da će se kratkoročni i dugoročni učinci izvanrednih mjera na demografske trendove, koje su poduzete kao odgovor na krizu, morati temeljito analizirati, među ostalim i iz rodne perspektive; budući da preliminarne studije upućuju na to da su se zbog pandemije povećale postojeće nejednakosti između muškaraca i žena, uključujući povećanje neplaćenog rada u skrbi i gubitka radnih mjesta; budući da javnozdravstvena kriza ima nerazmjeran učinak na žene i djevojčice, a posebno na žene i djevojčice iz ranjivih skupina, što bi se u sklopu kohezijske politike trebalo uzeti u obzir, među ostalim usmjeravanjem ulaganja u usluge skrbi i poboljšanjem radnih uvjeta u tom sektoru te podupiranjem prijelaza na ekonomiju skrbi;

| J. | budući da su od početka gospodarske krize 2008. u Europi zabilježeni odlasci mladih obrazovanih stručnjaka iz južne i istočne Europe u sjeverozapadnu Europu; budući da postoji visoka korelacija između socioekonomskih uvjeta u regiji i njezine dinamike odljeva/priljeva mozgova; budući da će regije koje se napuštaju i regije odredišta morati surađivati radi savladavanja izazova s kojima se suočavaju i koristiti integrirane pristupe za razvoj dugoročnih politika usmjerenih na maksimalno povećanje kvalitete života stanovništva; |
| --- | --- |

J.

budući da su od početka gospodarske krize 2008. u Europi zabilježeni odlasci mladih obrazovanih stručnjaka iz južne i istočne Europe u sjeverozapadnu Europu; budući da postoji visoka korelacija između socioekonomskih uvjeta u regiji i njezine dinamike odljeva/priljeva mozgova; budući da će regije koje se napuštaju i regije odredišta morati surađivati radi savladavanja izazova s kojima se suočavaju i koristiti integrirane pristupe za razvoj dugoročnih politika usmjerenih na maksimalno povećanje kvalitete života stanovništva;

| K. | budući da su inovacije i ulaganja u ljudski kapital srednjoročno i dugoročno glavni pokretači socioekonomskog rasta i rasta zaposlenosti u državama članicama i njihovim regijama; |
| --- | --- |

K.

budući da su inovacije i ulaganja u ljudski kapital srednjoročno i dugoročno glavni pokretači socioekonomskog rasta i rasta zaposlenosti u državama članicama i njihovim regijama;

Sadašnje značajke i izazovi povezani s demografskim promjenama u EU-u

Opće napomene

| 1. | naglašava da su četiri slobode temelj konkurentnosti i vrijednosti EU-a; ipak naglašava da bi dodatnu pozornost trebalo posvetiti njihovim učincima na demografske trendove i s tim povezanim posljedicama za ravnotežu među državama članicama i unutar njih te za njihovu ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju; ističe da se EU suočava s velikim demografskim izazovima koje, unatoč različitim učincima u regijama, treba prepoznati i rješavati na holistički način kako bi se ispravila negativna prirodna demografska ravnoteža iz posljednjih godina; budući da bi preokretanje sadašnjih negativnih demografskih trendova na europskim teritorijima uz pomoć mjera za rješavanje njihova uzroka, a ne samo posljedica, trebao biti prioritet Europske unije, zajedno s dvostrukim ciljem ubrzavanja klimatske i digitalne tranzicije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | u tom kontekstu primjećuje znatne demografske razlike povezane s različitim gospodarskim mogućnostima, pružanjem usluga, dostupnošću, prometom i digitalnom povezanošću, i na razini Unije i na razini država članica, između središnjih, metropolskih regija i periferije; u tom kontekstu ponavlja da transeuropska prometna mreža (TEN-T) može biti učinkovita samo ako lokalna prometna infrastruktura funkcionira učinkovito; naglašava da su te razlike posebno vidljive u ruralnim područjima ili onima s prirodnim ili posebnim ograničenjima, kao što su rijetko naseljene i planinske regije, kao i između kopna i otoka te najudaljenijih regija; ponavlja da je za pristup većini otoka i najudaljenijih regija karakterističan rijedak i često skup prijevoz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje da su BDP po stanovniku, visina prihoda, stopa zaposlenosti, stopa plodnosti, socioekonomski faktori, podjela između ruralnih i urbanih sredina i starenje stanovništva među najvažnijim faktorima s izravnim učinkom na demografiju; napominje da posebno trenutačna dinamika zapošljavanja stvara demografske tokove unutar regija EU-a, što dovodi do socio-prostornih razlika i izazova s kojima će se morati suočiti kohezijska politika za razdoblje nakon 2020.; ističe da se obrasci unutarnjih migracija iz istočnih, južnih i središnjih regija u sjeverne i sjeverozapadne regije uglavnom odnose na mlade, obrazovane i kvalificirane radnike; primjećuje da su migracije osoba koje nisu građani EU-a omogućile da Unija izbjegne gubitak stanovništva posljednjih godina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da se Europa očito suočava sa starenjem stanovništva i padom stope nataliteta, što utječe na omjer ovisnosti i ima negativan učinak na rast radne snage koji znatno zaostaje za stopom iz proteklog desetljeća; upozorava na vidljiv pad broja radne snage u istočnim, južnim i središnjim europskim regijama; ističe da starenje stanovništva utječe i na planiranje stambenog prostora i prijevoza, infrastrukturu i potrebe za uslugama, kao i na fiskalnu održivost i održivost sustava socijalne sigurnosti; primjećuje da su potrebne politike aktivnog starenja kako bi se smanjila negativna dimenzija demokratskih promjena, posebno u ruralnim i udaljenim područjima, te osigurala odgovarajuća razina kvalitete života za sve stanovnike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | skreće pozornost na aktualnu zdravstvenu krizu prouzročenu bolešću COVID-19 te moguće srednjoročne i dugoročne socioekonomske posljedice za dinamiku tržišta rada; nadalje, žali zbog toga što pandemija bolesti COVID-19 negativno utječe na prosječan očekivani životni vijek u Europi; ističe da su mjere samoizolacije i ograničavanja socijalnih kontakata, unatoč svojem pozitivnom učinku na smanjenje stopa infekcije, imale vidljiv učinak na proizvodnju, potražnju i trgovinu te su dovele do smanjenja gospodarske aktivnosti i povećanja nezaposlenosti, naglog pada dobiti trgovačkih društava i većih javnih deficita; primjećuje da se može predvidjeti da će zbog toga doći do novog vala migracije mladih ljudi unutar država članica i među njima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da su zbog aktualne krize prouzročene bolešću COVID-19 na vidjelo izašle znatne razlike u kvaliteti i pristupu uslugama zdravstvene skrbi; u tom pogledu podsjeća da je potrebno ojačati javne usluge u ruralnim područjima, kao što su zdravstvene ustanove, kako bi se riješile znatne nejednakosti i razlike u očekivanom životnom vijeku na temelju boravišta, socijalnog statusa i razine obrazovanja; podsjeća da je zbog pandemije postao očit i digitalni jaz koji osobito pogađa starije osobe i one koje žive u slabije razvijenim regijama, ruralnim i/ili udaljenim planinskim područjima te u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava još jedan izazov koji je zbog pandemije izašao na vidjelo, a to je potreba da se osiguraju pristojni radni i životni uvjeti za sezonske radnike, koji su važni za rješavanje problema nedostatka radne snage u određenim gospodarskim sektorima, posebno u poljoprivredi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je određivanje dimenzije procesa depopulacije samo po sebi izazov s obzirom na to da statistike ne pružaju točne podatke jer su podaci za osobe koje napuštaju određena područja dostupni tek nakon nekoliko godina; povrh toga, primjećuje da Eurostatove prognoze o broju stanovnika za sljedeće desetljeće pokazuju da bi se i ruralne i urbane regije mogle suočiti s gubitkom stanovništva; u tom kontekstu ističe da je važno pravilno ocijeniti dimenziju demografskih izazova i suočiti se s njima na odgovarajući način, među ostalim radi suzbijanja radikalizacije i pokreta koji se protive procesu europske integracije te radi jačanja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije; preporučuje da se za klasifikaciju područja s ozbiljnim i trajnim poteškoćama istraži mogućnost upotrebe dodatnih pokazatelja osim BDP-a i gustoće naseljenosti; osim toga, naglašava važnost ažuriranih statističkih demografskih podataka, raščlanjenih barem na razini NUTS 3, kako bi se bolje pratio učinak demografskih trendova na teritorije i omogućile učinkovitije i ciljanije mjere za njihovo rješavanje; traži od država članica da ulažu u modernizaciju kapaciteta prikupljanja podataka u cilju demografskog razvoja na različitim razinama NUTS-a; |
| --- | --- |

8.

Lokalna i regionalna dimenzija

Regije koje se napuštaju

| 9. | primjećuje da se općenito ruralna i postindustrijska područja i gradovi, koji su nedovoljno razvijeni u usporedbi s velikim metropolskim područjima, kao i udaljeni teritoriji, uključujući otoke i najudaljenije regije, suočavaju s brojnim specifičnim situacijama kao što su: znatan pad broja stanovnika, među ostalim zbog stope nataliteta, visina prihoda niža od nacionalnog prosjeka ili prosjeka EU-a te poteškoće u teritorijalnoj integraciji s drugim regijama zbog čega su izloženije riziku od depopulacije; naglašava da zbog te situacije dolazi i do poteškoća u pristupu javnim uslugama, kao što su stanovanje, obrazovanje i zdravstvena skrb, uključujući pristup vitalnim lijekovima; ističe da u ruralnim regijama trenutačno živi 28 % europskog stanovništva, no predviđa se da će se taj broj u budućnosti znatno smanjiti; naglašava da bi inicijative EU-a usmjerene na ruralna područja, kao što su kohezijska i poljoprivredna politika, trebalo dodatno ojačati promicanjem bolje koordinacije političkih inicijativa kojima se potiču zapošljavanje mladih, poduzetništvo, digitalizacija te potpora mladim i novim poljoprivrednicima; s tim u vezi pozdravlja namjeru Komisije da ubrza uvođenje širokopojasne infrastrukture velikog kapaciteta u rijetko naseljena i ruralna područja te smatra da je to prilika za poboljšanje kvalitete života i promicanje prilika za obrazovanje, poticanje otvaranja radnih mjesta, inovacija te bolje dostupnosti zdravstvenih usluga i ostalih javnih usluga, prilagodbe tehnološkim promjenama i razvoja kulturnih centara i zabavnog sadržaja; naglašava da su žene u ruralnim područjima od ključne važnosti za razvoj tih zajednica i da bi se većim priznavanjem rada i prava žena na ruralnom tržištu rada znatno smanjio rizik od depopulacije; potiče Komisiju i države članice da izrade posebne strategije za promicanje osnaživanja žena u ruralnim područjima; potiče prikupljanje rodno raščlanjenih podataka kako bi se utvrdile i riješile sadašnje rodne nejednakosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | skreće pozornost na određene pokretače demografskih promjena koji prisiljavaju stanovnike navedenih područja da odsele, a druge odvraćaju da se presele na ta područja, a to su: loša infrastruktura, uključujući nepostojanje brzog širokopojasnog interneta i prometnih mreža, visoke razine nezaposlenosti mladih, manje mogućnosti za zaposlenje, posebno na pozicijama za koje je potrebno više obrazovanje, i općenito za žene, nedostatak javnih i privatnih usluga, otežan pristup zdravstvenim uslugama, manje mogućnosti za obrazovanje, manje komunalnih i socijalnih usluga, zbog čega se teško prilagoditi tehnološkim promjenama, te nedostatak kulturnih centara i zabavnog sadržaja; povrh toga, podsjeća na učinak klimatskih promjena i s njima povezanih prirodnih nepogoda na depopulaciju, kao što su intenzivni toplinski valovi koji dovode do dezertifikacije određenih južnih područja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da zbog tog nedostatka diversifikacije u regionalnoj gospodarskoj strukturi određenih regija postoji opasnost da te regije dobiju negativne konotacije, čak i među vlastitim stanovnicima koji mogu izraziti nezadovoljstvo zbog kvalitete života te infrastrukture i usluga koji su im dostupni; s tim u vezi izražava zabrinutost zbog „geografije nezadovoljstva” koja se javlja u mnogim regijama EU-a u kojima se ljudi osjećaju zapostavljenima i koja je usko povezana s demografskim promjenama; u tom kontekstu ističe učinak odljeva mozgova koji dovodi do migracije visokoobrazovanog i kvalificiranog kadra iz određene regije ili zemlje u drugu; posebno naglašava da je masovan „egzodus” medicinskog osoblja, kao što su liječnici i medicinske sestre, te nastavnog osoblja, koji se povećao zbog znatnih rezova javnih sredstava za zdravstvenu i socijalnu skrb posljednjih godina, doveo do pogoršanja kvalitete medicinske skrbi i obrazovanja, zbog čega je, pogotovo u udaljenim i ruralnim područjima te u najudaljenijim regijama, otežan pristup visokokvalitetnoj skrbi i obrazovanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da su i urbana područja izložena depopulaciji s obzirom na to da se od 1990. svaki peti europski grad suočava sa smanjenjem broja stanovnika; međutim, napominje da smanjenje broja stanovnika u gradovima nije uvijek kontinuiran linearni proces te može biti povremena ili privremena pojava, ovisno o teritorijalnom kontekstu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe obrazac „unutarnje periferizacije”, odnosno pojave da središnje, istočne i južne europske regije bilježe izraženo negativnu neto stopu migracije stanovništva, dok sjeverne i zapadne europske regije bilježe znatno pozitivnu stopu s obzirom na to da primaju velik broj ekonomskih migranata; smatra da se te razlike povećavaju i u ruralnim područjima u kojima se sredstva kohezijske politike i ZPP-a moraju odlučnije usmjeriti na inovacije kako bi se mladi potaknuli na pokretanje poljoprivredne djelatnosti, kao i na digitalizaciju, ruralnu mobilnost i razvoj pametnih gradova te na pomaganje obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima da iskoriste inovacije i nove tehnologije; |
| --- | --- |

13.

Regije odredišta

| 14. | priznaje da metropolska područja oko velikih gradova bilježe pozitivnu stopu migracije uz svojstvena kretanja stanovništva iz ruralnih u urbana područja, što je posljedica sve veće koncentracije obrazaca rasta zaposlenosti u gradovima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | isto tako primjećuje da su regije u kojima je zastupljen velik udio visokoobrazovanog stanovništva i u kojima se nude veće mogućnosti za zapošljavanje visokoobrazovanog stanovništva manje izložene procesu depopulacije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da sektori gospodarstva utemeljenog na znanju doprinose regionalnom razvoju te nude visoku razinu društvenog kapitala, mreža i tehnologije; priznaje da su inovativne gospodarske djelatnosti obično smještene u tehnološki naprednijim regijama u kojima je omogućen bolji pristup dovoljnom broju aglomerata „pametnih” poduzeća; |
| --- | --- |

16.

| 17. | s druge strane, naglašava da je pretjerana koncentracija stanovništva u određenim urbanim područjima već dovela do negativnih posljedica kao što su zagušenje, sve veći troškovi stanovanja i prijevoza, zagađenje, nedovoljna dostupnost vode, problemi s odlaganjem otpada, velika potrošnja energije, pogoršanje kvalitete života i nekontrolirano širenje urbanih područja, kao i znatan rizik od siromaštva i socijalne isključenosti te nesigurnost za određene dijelove stanovništva; naglašava da zbog tih negativnih učinaka lokalne vlasti stoga nisu u mogućnosti pružati usluge svim stanovnicima urbanih područja; upozorava na neke od negativnih učinaka koje visoka koncentracija stanovništva u urbanim područjima ima na javno zdravlje, a koji su izašli na vidjelo tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primjećuje da migracije izravno utječu na uključivost gradova, za što su potrebni prilagođeni odgovori politika i mjere potpore u različitim teritorijalnim kontekstima; s tim u vezi podsjeća da ekonomski migranti više doprinose porezima i socijalnim doprinosima nego što dobivaju u obliku individualnih naknada; naglašava da je potrebno ojačati politike uključivanja i potporu lokalnim i regionalnim vlastima u tom pogledu; |
| --- | --- |

18.

Prilagođeni odgovori: pronalaženje rješenja za izazov demografskog pada

| 19. | ističe važnost trenutačnih inicijativa, kao što su Europsko inovacijsko partnerstvo za aktivno i zdravo starenje, život potpomognut okolinom te zajednice znanja i inovacija za informacijske i komunikacijske tehnologije (EIT Digital) i za zdravlje (EIT Health); poziva Komisiju da pri rješavanju demografskih izazova s kojima se suočavaju europske regije u obzir uzme rješenja koja su već razvijena u okviru tih inicijativa za suočavanje s demografskim promjenama; ističe važnost europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje za potporu obrazovanju i osposobljavanju u područjima kojima prijeti depopulacija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da su lokalne, regionalne i nacionalne vlasti, strukovna udruženja i nevladine organizacije ključni za utvrđivanje i procjenu posebnih potreba za ulaganjima u ruralnim i urbanim područjima u pogledu mobilnosti, teritorijalne dostupnosti i osnovnih usluga, te stoga i za oslobađanje potencijala tih područja, uključujući gospodarske, socijalne i demografske trendove; stoga smatra da bi oni trebali imati odlučujuću ulogu kao aktivni sudionici u razvoju teritorijalnih strategija koje proizlaze iz lokalnih zajednica; naglašava da je važno u sve relevantne programe EU-a uključiti, kad je to moguće, poseban proračunski odgovor za preokretanje demografskih trendova te provesti procjene učinaka javnih politika na demografiju; naglašava činjenicu da bi teritorijalni pristup instrumentima EU-a kao što su održivi urbani razvoj, strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice ili integrirana teritorijalna ulaganja (ITU) mogao biti koristan alat koji se može upotrijebiti za očuvanje radnih mjesta i otvaranje novih, povećanje privlačnosti regije i poboljšanje pristupa uslugama na lokalnoj razini; uviđa da kružno gospodarstvo i biogospodarstvo imaju velik potencijal za revitalizaciju tih područja te poziva na prilagođenu tehničku pomoć za potporu lokalnim i regionalnim vlastima u osmišljavanju i provedbi tih strategija, među ostalim i primjenom participativnih metoda koje uključuju lokalne dionike, socijalne partnere i civilno društvo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da je potrebno izraditi europski ruralni program za poboljšanje dostupnosti, privlačnosti i održiv razvoj ruralnih i udaljenih područja kako bi se postigao pozitivan učinak na neometano funkcioniranje lanca opskrbe i unutarnjeg tržišta; napominje da se dostupnost i privlačnost tih područja mogu poboljšati pristupom kapitalu za poduzetnike i MSP-ove te ulaganjima u inovacijske ekosustave kako bi se poduprlo stvaranje znanja i širenje tehnologije, kao i pružanjem visokokvalitetnih javnih i osnovnih usluga, digitalizacijom, među ostalim za mala poduzeća, osiguravanjem digitalnih inovacija i digitalne povezanosti te visokokvalitetnih prometnih usluga; smatra da bi lokalne i regionalne vlasti trebale utvrditi odgovarajuće pružanje usluga na najučinkovitiji mogući način te da bi se koncept „ruralnog testiranja” trebao koristiti za rješavanje specifičnih potreba ruralnih i udaljenih područja s naglaskom na provedbi politika i pronalasku adekvatnih rješenja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponavlja da prometna mreža može imati odlučujuću ulogu u rješavanju pitanja demografskih promjena i zaustavljanju depopulacije jačanjem povezanosti između ruralnih i urbanih područja, među ostalim ulaganjima u javni prijevoz i druge usluge mobilnosti u ruralnim područjima; u tom pogledu ističe važnost poboljšanja prometne infrastrukture, među ostalim održavanjem i revitalizacijom postojećih prometnih veza i osiguravanjem veza s mrežom TEN-T, koje su posebno važne u ruralnim, rubnim, otočnim i najudaljenijim regijama, podupiranjem prijelaza na održive i pametne prometne mreže i jačanjem interoperabilnosti prometnih sustava u okviru strategije održive i pametne mobilnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da bi održivi ruralni turizam mogao imati vrlo važnu ulogu u borbi protiv depopulacije i poticanju otvaranja radnih mjesta te jačanju gospodarske i demografske diversifikacije ruralnih područja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uviđa da se u skladu s ciljevima zelenog plana pri prelasku na klimatsku neutralnost te održivu i pametnu mobilnost moraju u obzir uzeti potrebe i izazovi ruralnih regija, uključujući one koji su povezani s klimatskim promjenama; nadalje, smatra da će se tim ulaganjima omogućiti pravedan i jednak prijelaz na digitalno gospodarstvo i digitalni obrazovni sustav na internetu dostupan svim građanima, uključujući najranjivije; s tim u vezi smatra da kohezijska politika ima temeljnu ulogu ulaganjem u visokokvalitetne javne i osnovne usluge; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi plan EU-a za gradove, u kojem su utvrđeni glavni prioriteti i aktivnosti za poboljšanje kvalitete života u urbanim područjima, mogao doprinijeti oblikovanju odgovarajućih instrumenata kojima se promiču rast, integracija, suradnja i inovacije te se rješavaju društveni izazovi; insistira i na potrebi za razvojem strategija za poboljšanje gospodarstva utemeljenog na znanju i pametne specijalizacije u europskim regijama, među ostalim, uspostavom mreža znanja i pružanjem potpore za ulaganja u ljudski kapital; ističe ulogu gradova i regija u područjima koja su pogođena depopulacijom i prenapučenim područjima; ponavlja da su potrebne dodatne mogućnosti financiranja koje bi gradovima i regijama bile izravno dostupne za provedbu programa na lokalnoj razini; poziva na maksimalno korištenje Europske urbane inicijative; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da bi kohezijska politika trebala doprinositi boljoj integraciji žena u planiranje politika regionalnog i urbanog razvoja kako bi se osmislili rodno uključivi gradovi i zajednice koji rade za sve; povrh toga, smatra da bi se ulaganjima u okviru ESF-a plus trebala promicati zapošljivost žena i samohranih roditelja koji se suočavaju s poteškoćama u pronalaženju zaposlenja te da bi se trebalo osigurati financiranje cjenovno pristupačnih ustanova za skrb o djeci i pružiti potpora mladim obiteljima; podsjeća da bi se potrebe djece o kojoj skrbi član obitelji ili koja žive sama dok roditelji rade u inozemstvu trebale rješavati i preko usluga savjetovanja, pristupa stanovanju, zdravstvenoj skrbi i obrazovanju; također ističe važnost zakonodavstva prilagođenog obitelji kojim se omogućuje zadovoljavajuća ravnoteža između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da bi se ulaganja trebala usmjeriti i na pružanje potpore mladima, starijim osobama, osobama s invaliditetom i drugim ranjivim skupinama kad dolaze na tržište rada ili ostaju na njemu te im pomoći da pronađu kvalitetno zaposlenje, pri čemu se posebna pozornost treba posvetiti ruralnim i udaljenim područjima koja su najviše pogođena depopulacijom; smatra da bi trebalo istražiti i prilagođeno osposobljavanje u cilju promicanja koncepta „ekonomije dobrobiti”, kao i pristupa zdravog i aktivnog starenja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da bi se potrebe etničkih manjina trebale rješavati i u kontekstu suočavanja s demografskim izazovima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na potrebu za strategijama za promjenu smjera migracija radne snage na razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini; poziva lokalne i regionalne vlasti te tijela EU-a da osmisle politike kojima bi se povećala privlačnost njihovih regija kad je riječ o prilikama za zapošljavanje te da se bore protiv odljeva mozgova u regijama koje se napuštaju sprečavanjem i ublažavanjem te pojave i odgovarajućim odgovorima te također korištenjem sredstava kohezijske politike; u tom kontekstu naglašava da već postoji nekoliko inicijativa u raznim državama članicama, kao što su poticaji za radnike s visokospecijaliziranim vještinama, čiji je cilj pretvoriti odljev mozgova u priljev mozgova u dotičnim regijama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je zdravstvena kriza prouzročena bolešću COVID-19 pogodila sve države članice i regije u različitoj mjeri te će vjerojatno dovesti do novih trendova u demografskim tokovima; u tom kontekstu podsjeća da bi dodatna sredstva koja se EFRR-u i ESF-u pružaju u okviru programa REACT-EU, iako je to samo privremeni instrument, radi osiguravanja pouzdanog i čvrstog oporavka gospodarstva EU-a od krize mogla znatno pomoći da se zadrže radna mjesta i otvore nova u područjima kojima prijeti depopulacija, među ostalim potporom za MSP-ove i samozaposlene osobe; pozdravlja uvođenje fleksibilnih radnih uvjeta, uključujući rad na daljinu ili programe skraćenog radnog vremena te naglašava da se ta potpora mora pružati na nediskriminirajućoj osnovi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | s tim u vezi podsjeća da je pandemija naglasila važnost digitalizacije cijelog gospodarstva kako bi se ublažile posljedice ograničavanja socijalnih kontakata i slobode kretanja te olakšalo praćenje zdravlja ili telesavjetovanje te pružanje zdravstvenih usluga u rijetko naseljenim područjima ili područjima koja se suočavaju s prirodnim ili demografskim izazovima; smatra da bi se prilike koje se time nude trebale iskoristiti za otvaranje novih radnih mjesta u područjima sa sve starijim stanovništvom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | skreće pozornost na sve veću pojavu rada na daljinu tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19 i smatra da bi se to moglo pokazati korisnim alatom za preokretanje trendova depopulacije u ruralnim područjima, čime bi se mladim obrazovanim ljudima omogućilo da ostanu u područjima koja bi inače napustili; poziva Komisiju i države članice da razmisle o tome kako bi rad na daljinu mogao utjecati na buduću mobilnost unutar EU-a i percipiranu privlačnosti različitih regija; |
| --- | --- |

32.

Preporuke politike

| 33. | poziva Komisiju da predloži strategiju za demografske promjene koja će se zasnivati na glavnim elementima kao što su: dostojanstveni radni uvjeti, ravnoteža između poslovnog i privatnog života, teritorijalni aspekt politika kojima se promiču gospodarska aktivnost i zapošljavanje, adekvatno pružanje socijalnih usluga od općeg interesa na svim teritorijima, učinkovit lokalni javni prijevoz te odgovarajuća skrb za uzdržavane osobe i dugotrajna skrb, pri čemu se posebna pozornost posvećuje novim oblicima rada i njihovu društvenom učinku; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apelira na države članice i regionalne vlasti da za rješavanje demografskih izazova primijene integrirani pristup s pomoću instrumenata kohezijske politike te potiče promicanje pametnih sela i ostalih programa poticaja kako bi se u ruralnim i poluurbanim područjima zadržalo stanovništvo i privukli mladi ljudi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na to da će Mehanizam za oporavak i otpornost pružiti opsežnu financijsku potporu kako bi gospodarstva država članica postala otpornija i bolje pripremljena za budućnost te insistira na tome da bi države članice trebale, u skladu sa svojim specifičnim okolnostima, u svojim nacionalnim planovima oporavka i otpornosti predložiti mjere za rješavanje pitanja demografskih promjena, posebno u najugroženijim područjima; smatra da se u izradu tih planova moraju aktivno uključiti lokalna i regionalna tijela jer je to jedno od područja od posebne važnosti pri evaluaciji tih planova te stoga i za upravljanje tim planovima od strane država članica; smatra da bi trebalo razviti sinergije između kohezijske politike i programa „Next Generation EU” kako bi se osigurao sveobuhvatniji pristup demografskim izazovima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava važnost Fonda za pravednu tranziciju i njegova provedbenog mehanizma, čiji je cilj poduprijeti zajednice pogođene energetskom tranzicijom, čime se doprinosi stvaranju novih mogućnosti za ruralna i postindustrijska područja te smanjenju rizika od depopulacije; smatra da bi se u tom pogledu trebale podržati lokalne i regionalne inicijative za suradnju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponavlja da su demografske promjene jedan od temeljnih izazova za EU te da bi pri osmišljavanju i provedbi programa prednost trebalo dati rješavanju tog pitanja; s tim u vezi podsjeća da je jedan od glavnih ciljeva utvrđenih u Uredbi o EFRR-u i Kohezijskom fondu za sljedeći višegodišnji financijski okvir (2021. – 2027.) pružanje potpore urbanim i ruralnim područjima s geografskim ili demografskim poteškoćama te da pritom države članice moraju dodijeliti financijsku potporu EU-a za projekte kojima se promiče ekološki održiv i socijalno uključiv gospodarski razvoj u dotičnim regijama; u tom pogledu podsjeća da bi se posebna potpora trebala pružiti područjima razine NUTS 3 ili klasterima lokalnih upravnih jedinica s gustoćom naseljenosti manjom od 12,5 stanovnika po km2 ili s prosječnim godišnjim smanjenjem broja stanovnika većim od 1 % u razdoblju od 2007. do 2017., na koja bi se trebale primjenjivati posebne regionalne i nacionalne politike kako bi se osigurala bolja fizička povezanost i povezanost IKT-a, poboljšao pristup socijalnim uslugama i njihova kvaliteta, promicalo poduzetništvo i stvaranje visokokvalitetnih mogućnosti za zaposlenje s pomoću kohezijskih instrumenata; pozdravlja novi članak Uredbe o EFRR u i Kohezijskom fondu u kojem se poziva na donošenje nacionalnih planova za potporu regionalnim i lokalnim područjima koja se suočavaju sa stalnim demografskim padom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice da u većoj mjeri mobiliziraju sredstava iz Europskog socijalnog fonda i Fonda za pravednu tranziciju te da ih kombiniraju s nacionalnim i lokalnim ulaganjima kako bi se riješilo pitanje socijalne isključenosti, energetskog siromaštva i materijalne oskudice, učinkovito premostio digitalni jaz i suzbila digitalna isključenost, posebno u ruralnim područjima i među mladima, starijima i osobama s invaliditetom, te kako bi se osigurao pristup digitalnim alatima i programima te cjenovno pristupačnoj komunikacijskoj infrastrukturi; stoga poziva na dostupne i cjenovno pristupačne prilike za stjecanje digitalnih vještina na način prilagođen potrebama starijih osoba; ističe da te inicijative imaju veće izglede za uspjeh kad su povezane s prilikama za međugeneracijsku razmjenu; u tom smislu vjeruje da bi se potencijal digitalizacije, robotizacije i umjetne inteligencije mogao dodatno istražiti i promicati, uz jamčenje visokih etičkih standarda i osiguravanje uključenosti, kako bi se poboljšala samostalnost te životni uvjeti i zdravlje starijih osoba; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponavlja da je potreban daljnji lokalni i integrirani pristup u sklopu kohezijske politike, nacionalnih strateških planova u okviru zajedničke poljoprivredne politike i nacionalnih strateških planova za oporavak kako bi se omogućilo jednostavnije, no istodobno pouzdano upravljanje financijskim sredstvima i kako bi se maksimalno povećale sinergije među različitim fondovima EU-a i integriranim alatima; naglašava da je potrebno ojačati administrativne kapacitete kako bi se smanjila prekomjerna birokracija i osiguralo dosljedno zakonodavstvo tijekom cijelog procesa provedbe projekta te namjenska tehnička pomoć u svim fazama; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da provedu postupak programiranja i provedbe kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. uz potpuno poštovanje načela partnerstva te da u svojim sporazumima o partnerstvu u obzir uzmu posebne potrebe regija s demografskim ograničenjima; ističe da je važno prednost dati regionalnim i podregionalnim potrebama, uključujući demografske i migracijske aspekte te teritorijalne izazove (urbani i ruralni); smatra da bi te strategije trebale biti popraćene procjenama teritorijalnog i demografskog učinka, koje bi se provodile usporedno s procjenama gospodarskog, okolišnog i socijalnog učinka; poziva Komisiju da prati i po potrebi osigura potpunu provedbu kodeksa ponašanja za partnerstvo koji može doprinijeti povećanju stope apsorpcije kohezijske politike usporedno s poboljšanjem kvalitete projekata; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice da u obzir uzmu različite demografske izazove pri osmišljavanju svojih nacionalnih planova za oporavak i otpornost, svojih nacionalnih razvojnih politika, dugoročnih strategija održivog razvoja i prilagođenih programa kohezijske politike, koji su povezani s ciljevima europskog semestra, kako bi osigurale odgovarajuće financiranje usmjereno na rješavanje pitanja depopulacije i preokretanje negativnih trendova te povećanje privlačnosti teritorija; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva lokalne, regionalne i nacionalne vlasti u regijama kojima prijeti depopulacija da ulaganja usmjere na načine poticanja mladih obitelji da se nastane u tim regijama, kao i na univerzalni pristup kvalitetnim uslugama i infrastrukturi, uz sudjelovanje MSP-ova i poduzeća za upravljanje uslugama, te da naglasak stave na otvaranje radnih mjesta, posebno za mlade, prekvalifikaciju radnika i stvaranje poduzetničkih uvjeta i podupiranje MSP-ova; poziva države članice da pojačaju svoju potporu u tu svrhu; smatra da prioritet treba biti ulaganje u sve razine obrazovanja, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje, pristupačne, dostupne i pravedne usluge mobilnosti te ustanove za skrb o djeci kako bi se poticalo sudjelovanje žena na tržištu rada i u cjeloživotnom učenju, posebno u ruralnim područjima i u najudaljenijim regijama; smatra da je od posebne važnosti stvoriti prave uvjete za mlade kako bi ostali u tim regijama te kako bi ih se spriječilo da rano napuste školovanje, nudeći im na lokalnoj i regionalnoj razini privlačne mogućnosti obrazovanja, osposobljavanja, kvalifikacije i prekvalifikacije, uključujući učenje digitalnih vještina, uživo ili na daljinu, te kako bi ih se potaknulo da nastave školovanje u tim regijama; uviđa da će u tim nastojanjima regijama biti potrebna usklađena potpora Unije i država članica; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na veću potporu regijama koje se suočavaju s velikim porastom broja stanovnika, kao što su Mayotte i Francuska Gijana, korištenjem odgovarajućih financijskih sredstava kako bi se zajamčio kontinuitet osnovnih usluga u dovoljnoj količini i kvaliteti, posebno u obrazovnom, zdravstvenom i prometnom sektoru; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da je prikladno uključiti regionalne i lokalne vlasti u dugoročno kooperativno upravljanje i planiranje inicijativa na različitim razinama; poziva Komisiju i države članice da podijele dobre prakse o upotrebi i koristima te vrste upravljanja i alata za planiranje radi potpore policentričnom razvoju te da za buduću izradu politika EU-a i nacionalnih politika koje utječu na demografske promjene koriste procjene teritorijalnog učinka; u tom pogledu ponovno naglašava veliku važnost aktivnog i istinskog uključivanja regija u planiranje i upravljanje Mehanizmom za oporavak i otpornost radi jačanja efikasnosti tog instrumenta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | smatra da inovacije i istraživanja mogu imati pozitivne učinke prelijevanja na regionalnoj razini; potiče tvorce politika na regionalnoj i nacionalnoj razini da koriste novi Mehanizam za oporavak i otpornost te EFRR za ulaganje u proširenje širokopojasne mreže kako bi se poticalo digitalno gospodarstvo i gospodarstvo utemeljeno na znanju, kao i u osiguranje resursa i pružanje visokokvalitetnih javnih usluga i poticaja da bi se zadržali visokokvalificirani radnici i razvili istraživački centri u različitim regijama i tako povećala privlačnost područja pogođenih depopulacijom za mlade talente i poduzetnike; poziva na daljnji razvoj sinergija između europskih strukturnih i investicijskih fondova i programa Obzor Europa, kao i drugih inicijativa poput onih koje promiče Europski institut za inovacije i tehnologiju; osim toga, smatra da bi se privlačnim fiskalnim politikama za poslovna ulaganja s pomoću smanjenih poreznih stopa za obitelji i poreznih poticaja za poslodavce i samozaposlene osobe olakšalo otvaranje radnih mjesta i prilike za ulaganje; nadalje smatra da bi se mogle razmotriti mjere kojima se mlade obitelji potiču na kupnju prvog doma, kao i veći stupanj fleksibilnosti u pogledu državnih pravila kako bi se savladali izazovi depopulacije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | potiče regije da iskoriste svoje konkurentske prednosti utvrđene u strategijama pametne specijalizacije; preporučuje razvoj tzv. „strategija oaze” koje su usmjerene na najuspješnije, najdinamičnije i najbrže rastuće sektore iskorištavanjem lokalnog potencijala za razvoj regije; poziva lokalne i regionalne vlasti da ulažu u Inicijativu za zapošljavanje mladih s naglaskom na privlačenju mladih i kvalificiranih radnika, zadržavanju onih koji su trenutačno zaposleni, poticanju poduzetništva te na lokalnim i nacionalnim poticajima i poticajima EU-a; osim toga, naglašava važnost promicanja mjera za poticanje međugeneracijske solidarnosti, aktivnog starenja i prilika koje nudi takozvano „srebrno gospodarstvo”, kao velike promjene politike za ruralna područja, pri čemu se pitanje starenja stanovništva pretvara u priliku za razvoj ruralnih područja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da je potrebna šira teritorijalna perspektiva u skladu s Novom Poveljom iz Leipziga: Transformativna moć gradova za opće dobro i Teritorijalnim programom 2030. za jačanje urbanih mreža sekundarnih gradova i manjih gradova kako bi se iskoristio njihov važan potencijal za jačanje teritorijalne, ekonomske i socijalne kohezije izvan njihovih neposrednih granica s pomoću veće urbano-ruralne povezanosti, funkcionalnih područja i regionalne suradnje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da se usredotoči na koordinaciju politike na razini EU-a u pogledu pitanja povezanih s područjima funkcionalne suradnje na različitim razinama, kao što su prekogranična, makroregionalna i ruralno-urbana, radi rješavanja demografskih izazova; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ustraje u tome da bi se ulaganja trebala usmjeriti na informacijske i komunikacijske tehnologije i ljudski kapital jer imaju potencijal za smanjenje udaljenosti među korisnicima i privlačenje visokokvalificiranih radnika kako bi se izbjegao digitalni jaz i osigurala digitalna kohezija; naglašava važnost financiranja infrastrukture IKT-a, razvoja i upotrebe tih tehnologija u MSP-ovima i školama u ruralnim, otočnim, planinskim i izoliranim regijama te regijama u industrijskoj tranziciji, među ostalim i s pomoću sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost te općenito sredstava kohezijske politike; naglašava da je važno težiti ravnopravnom i usporednom uvođenju tih tehnologija u regijama i državama članicama kako bi se smanjile razlike u privlačnosti i digitalni jaz; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uviđa da tzv. „magnetni gradovi” prvenstveno doprinose izgradnji regionalnih „centara rasta”; ipak, naglašava da sekundarni gradovi imaju ključnu ulogu u regionalnom razvoju; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da u praksu uvedu strategije za usklađen razvoj tih gradova; |
| --- | --- |

50.

| 51. | smatra da bi općine trebale promicati inicijative za „otvorene inovacije” te iskoristiti znanje za ubrzavanje procesa inovacija i za razvoj suradničkog pristupa s relevantnim partnerima i dionicima u cilju stvaranja regionalnih inovativnih ekosustava; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe potencijal plavog gospodarstva za preokretanje negativnih demografskih trendova na malim otocima i u rubnim pomorskim regijama u EU-u; naglašava da bi pravilna provedba aktivnosti plavog gospodarstva, ako se pomno prati kako bi se ublažili negativni vanjski učinci na okoliš i povećala socioekonomska korist za cijeli lanac vrijednosti, uključujući mala poduzeća, zaleđe i lokalne građane, mogla pomoći u borbi protiv depopulacije u južnoj Europi i doprinijeti širenju prihoda obalnih gradova u korist ruralnih sela, povećanju socijalne uključenosti i postizanju ciljeva utvrđenih u europskom zelenom planu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | preporučuje, po potrebi, propitivanje sustava obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama, među ostalim razvijanjem obrazovnih metoda za zanimanja koja su kompatibilna s radom na daljinu, u kombinaciji s politikama za sprečavanje trajnog odljeva mozgova iz regija koje se napuštaju; insistira na iskorištavanju lokalnih i regionalnih prednosti, kao i na razvoju lokalne ekonomske i socijalne infrastrukture i prilagođenih rješenja kako bi se ne samo spriječio odljev mozgova, nego i preokrenuo taj trend; smatra da strukovno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući mobilnost radne snage, može biti učinkovit način za razmjenu vještina i profesionalnog iskustva, za poboljšanje vještina radnika i povećanje njihove otpornosti na brzu dinamiku tržišta rada, čime se doprinosi sprečavanju odljeva mozgova; potiče regionalne i lokalne vlasti da olakšaju pristup dvojnom obrazovanju kako bi se poboljšao prijelaz iz obrazovnog sustava na tržište rada; osim toga, smatra promicanje paneuropskih „strategija za dijasporu”, čiji je cilj poticati proces povratka osoba koje su otišle u privlačniju regiju, s naglaskom na studentima u visokom obrazovanju u području poljoprivrede i ruralne ekonomije koje bi trebalo potaknuti da se vrate u svoju regiju nakon završetka studija radi doprinosa gospodarskoj održivosti regija koje su napustili; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da osigura da inicijativa u pogledu dugoročne vizije za ruralna područja uključuje praktična rješenja i sredstva potpore za rješavanje pitanja rubnih područja i demografskih promjena; smatra da bi se ta dugoročna vizija za ruralna područja trebala razviti u istinski europski ruralni program s opipljivim i konkretnim ciljevima, u čiju bi strukturu i provedbu bili uključeni svi relevantni regionalni i lokalni akteri; nadalje smatra da bi ona trebala uključivati strategiju za rodno osviještenu politiku popraćenu alatima za procjenu učinka; poziva Komisiju da u dogovoru s državama članicama te lokalnim i regionalnim vlastima predloži novi dogovor o demografiji u EU-u u obliku višerazinskog pristupa politici koji bi doveo do europske strategije o demografskim trendovima; smatra da bi demografska pitanja, uključujući depopulaciju i starenje stanovništva, trebala biti među pitanjima koja se razmatraju na Konferenciji o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  SL C 390, 18.11.2019., str. 53.

(2)  SL C 356, 4.10.2018., str. 10.

(3)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 9.

(4)  SL C 108, 26.3.2021., str. 566.

(5)  Uredba (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (SL L 141, 27.5.2011., str. 1.).

(6)  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

(7)  Ares(2020)3866098

(8)  Ares(2020)6799640

(9)  https://ec.europa.eu/info/files/report-impact-demographic-change-reader-friendly-version-0_en

(10)  Izvor: INSEE (francuski Nacionalni institut za statistiku i ekonomska istraživanja), Ujedinjeni narodi.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/137

---

P9_TA(2021)0249

Utjecaj pravila EU-a na slobodno kretanje radnika i usluga: mobilnost radne snage unutar EU-a kao sredstvo za usklađivanje potreba i vještina na tržištu rada

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o utjecaju pravila EU-a na slobodno kretanje radnika i usluga: mobilnost radne snage unutar EU-a kao sredstvo za usklađivanje potreba i vještina na tržištu rada (2020/2007(INI))

(2022/C 15/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU);

| — | uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji;

| — | uzimajući u obzir članke 45, 56., 153., 154. i 174. UFEU-a; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 45, 56., 153., 154. i 174. UFEU-a;

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su Europsko vijeće, Parlament i Komisija proglasili u studenome 2017.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su Europsko vijeće, Parlament i Komisija proglasili u studenome 2017.;

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom;

| — | uzimajući u obzir osnovne radne standarde koje je uspostavila Međunarodna organizacija rada (MOR) i njezine konvencije i preporuke o administraciji i inspekcijama rada; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnovne radne standarde koje je uspostavila Međunarodna organizacija rada (MOR) i njezine konvencije i preporuke o administraciji i inspekcijama rada;

| — | uzimajući u obzir opsežnu pravnu stečevinu Unije o zdravlju i sigurnosti na radu, posebice Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (1) i njezine pojedinačne i povezane direktive; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opsežnu pravnu stečevinu Unije o zdravlju i sigurnosti na radu, posebice Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (1) i njezine pojedinačne i povezane direktive;

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 8. lipnja 2020. o prekvalifikaciji i usavršavanju kao temelju za povećanje održivosti i zapošljivosti u kontekstu potpore gospodarskom oporavku i socijalnoj koheziji; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 8. lipnja 2020. o prekvalifikaciji i usavršavanju kao temelju za povećanje održivosti i zapošljivosti u kontekstu potpore gospodarskom oporavku i socijalnoj koheziji;

| — | uzimajući u obzir političke smjernice za sljedeću Europsku Komisiju 2019. – 2024. „Ambicioznija Unija: Moj plan za Europu”, koje je predstavila kandidatkinja za predsjednicu Europske Komisije Ursula von der Leyen; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice za sljedeću Europsku Komisiju 2019. – 2024. „Ambicioznija Unija: Moj plan za Europu”, koje je predstavila kandidatkinja za predsjednicu Europske Komisije Ursula von der Leyen;

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1149 Europskoga parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o osnivanju Europskoga nadzornog tijela za rad, o izmjeni uredaba (EZ) br. 883/2004, (EU) br. 492/2011 i (EU) 2016/589 i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2016/344 (2); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1149 Europskoga parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o osnivanju Europskoga nadzornog tijela za rad, o izmjeni uredaba (EZ) br. 883/2004, (EU) br. 492/2011 i (EU) 2016/589 i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2016/344 (2);

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (3); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (3);

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (4); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (4);

| — | uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2018/170 оd 2. veljače 2018. o ujednačenim detaljnim specifikacijama za prikupljanje i analizu podataka u cilju praćenja i ocjenjivanja funkcioniranja mreže EURES; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2018/170 оd 2. veljače 2018. o ujednačenim detaljnim specifikacijama za prikupljanje i analizu podataka u cilju praćenja i ocjenjivanja funkcioniranja mreže EURES;

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. travnja 2019. o djelovanju mreže EURES od siječnja 2016. do lipnja 2018.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. travnja 2019. o djelovanju mreže EURES od siječnja 2016. do lipnja 2018.;

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (5); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (5);

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (6); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (6);

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (7); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (7);

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (8); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (8);

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1008/2008 Europskoga parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (9); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1008/2008 Europskoga parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (9);

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 561/2006 Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 (10); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 561/2006 Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 (10);

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 3577/92 od 7. prosinca 1992. o primjeni načela slobode pružanja usluga u pomorskom prometu unutar država članica (pomorska kabotaža) (11); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 3577/92 od 7. prosinca 1992. o primjeni načela slobode pružanja usluga u pomorskom prometu unutar država članica (pomorska kabotaža) (11);

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika (12); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika (12);

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (13); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (13);

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o organizaciji radnog vremena osoba koje obavljaju mobilne djelatnosti cestovnog prijevoza (14); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o organizaciji radnog vremena osoba koje obavljaju mobilne djelatnosti cestovnog prijevoza (14);

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/63/EZ od 21. lipnja 1999. o Sporazumu o organizaciji radnog vremena pomoraca koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Savez sindikata transportnih radnika u Europskoj uniji (FST) (15), kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2009/13/EZ od 16. veljače 2009. o provedbi Sporazuma koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Europski savez transportnih radnika (ETF) o Konvenciji o radu pomoraca iz 2006. (16); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/63/EZ od 21. lipnja 1999. o Sporazumu o organizaciji radnog vremena pomoraca koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Savez sindikata transportnih radnika u Europskoj uniji (FST) (15), kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2009/13/EZ od 16. veljače 2009. o provedbi Sporazuma koji su sklopili Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) i Europski savez transportnih radnika (ETF) o Konvenciji o radu pomoraca iz 2006. (16);

| — | uzimajući u obzir Direktivu 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (17); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (17);

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/957 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o izmjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (18); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/957 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o izmjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (18);

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (19); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (19);

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2020/1057 Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o utvrđivanju posebnih pravila u pogledu Direktive 96/71/EZ i Direktive 2014/67/EU za upućivanje vozača u sektoru cestovnog prometa te izmjeni Direktive 2006/22/EZ u vezi sa zahtjevima za provedbu i Uredbe (EU) br. 1024/2012 (20); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2020/1057 Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o utvrđivanju posebnih pravila u pogledu Direktive 96/71/EZ i Direktive 2014/67/EU za upućivanje vozača u sektoru cestovnog prometa te izmjeni Direktive 2006/22/EZ u vezi sa zahtjevima za provedbu i Uredbe (EU) br. 1024/2012 (20);

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/1181 od 8. srpnja 2019. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (21); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/1181 od 8. srpnja 2019. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (21);

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2016/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada (22); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2016/344 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada (22);

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskoga parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskoga okvira za cjeloživotno učenje (23); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskoga parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskoga okvira za cjeloživotno učenje (23);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (24); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (24);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (25); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (25);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o učinkovitim inspekcijama rada kao strategiji za poboljšanje radnih uvjeta u Europi (26); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o učinkovitim inspekcijama rada kao strategiji za poboljšanje radnih uvjeta u Europi (26);

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskoga i socijalnoga odbora od 15. srpnja 2020. „Plan oporavka za Europu i višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskoga i socijalnoga odbora od 15. srpnja 2020. „Plan oporavka za Europu i višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.;

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020.„Održivo financiranje cjeloživotnog učenja i razvoja vještina u kontekstu nedostatka kvalificirane radne snage” (razmatračko mišljenje na zahtjev hrvatskog predsjedništva); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020.„Održivo financiranje cjeloživotnog učenja i razvoja vještina u kontekstu nedostatka kvalificirane radne snage” (razmatračko mišljenje na zahtjev hrvatskog predsjedništva);

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija „Odljev mozgova u EU-u: rješavanje problema na svim razinama” (C 141/34); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija „Odljev mozgova u EU-u: rješavanje problema na svim razinama” (C 141/34);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274) i priložene radne dokumente službi Komisije (SWD(2020)0121) i (SWD(2020)0122); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274) i priložene radne dokumente službi Komisije (SWD(2020)0121) i (SWD(2020)0122);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. prosinca 2019. naslovljenu „Godišnja strategija održivog rasta 2020.” (COM(2019)0650); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. prosinca 2019. naslovljenu „Godišnja strategija održivog rasta 2020.” (COM(2019)0650);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu” (COM(2016)0381); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu” (COM(2016)0381);

| — | uzimajući u obzir Prijedlog zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju od 17. prosinca 2019. priložen komunikaciji o Godišnjoj strategiji održivog rasta za 2020.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju od 17. prosinca 2019. priložen komunikaciji o Godišnjoj strategiji održivog rasta za 2020.;

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640);

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 25. rujna 2019. o primjeni i provedbi Direktive 2014/67/EU Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (COM(2019)0426); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 25. rujna 2019. o primjeni i provedbi Direktive 2014/67/EU Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (COM(2019)0426);

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Komisije o mobilnosti radne snage unutar EU-a za 2019.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Komisije o mobilnosti radne snage unutar EU-a za 2019.;

| — | uzimajući u obzir izvješće Cedefopa naslovljeno „Trendovi i izazovi predviđanja vještina do 2030.”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Cedefopa naslovljeno „Trendovi i izazovi predviđanja vještina do 2030.”;

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Upućeni radnici u Europskoj uniji (2010.)” (27) i nacionalna izvješća; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda naslovljeno „Upućeni radnici u Europskoj uniji (2010.)” (27) i nacionalna izvješća;

| — | uzimajući u obzir proljetnu europsku gospodarsku prognozu Komisije za 2020. od 6. svibnja 2020.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir proljetnu europsku gospodarsku prognozu Komisije za 2020. od 6. svibnja 2020.;

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) od 24. travnja 2020. naslovljene „COVID-19: povratak na radno mjesto –prilagodba radnih mjesta i zaštita radnika”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) od 24. travnja 2020. naslovljene „COVID-19: povratak na radno mjesto –prilagodba radnih mjesta i zaštita radnika”;

| — | uzimajući u obzir studiju Parlamenta iz 2015. naslovljenu „Socijalna i radna prava u EU-u i zakon o unutarnjem tržištu EU-a”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Parlamenta iz 2015. naslovljenu „Socijalna i radna prava u EU-u i zakon o unutarnjem tržištu EU-a”;

| — | uzimajući u obzir Smjernice Komisije od 17. srpnja 2020. o sezonskim radnicima u EU-u u kontekstu pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Komisije od 17. srpnja 2020. o sezonskim radnicima u EU-u u kontekstu pandemije bolesti COVID-19;

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. listopada 2020. o poboljšanju radnih i životnih uvjeta sezonskih i drugih mobilnih radnika; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. listopada 2020. o poboljšanju radnih i životnih uvjeta sezonskih i drugih mobilnih radnika;

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 13. listopada 2020. o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 13. listopada 2020. o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19;

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije iz 2015. „Studija o sustavima utvrđivanja plaća i minimalnim plaćama koje su primjenjive na upućene radnike u skladu s Direktivom 96/71/EZ u odabranom broju država članica i sektora”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije iz 2015. „Studija o sustavima utvrđivanja plaća i minimalnim plaćama koje su primjenjive na upućene radnike u skladu s Direktivom 96/71/EZ u odabranom broju država članica i sektora”;

| — | uzimajući u obzir Smjernice Komisije od 30. ožujka 2020. o ostvarivanju slobodnog kretanja radnika tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Komisije od 30. ožujka 2020. o ostvarivanju slobodnog kretanja radnika tijekom pandemije bolesti COVID-19;

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. svibnja 2020. naslovljenu „Postupan i koordiniran pristup ponovnoj uspostavi slobode kretanja i ukidanju kontrola na unutarnjim granicama – COVID-19” (2020/C 169/03); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. svibnja 2020. naslovljenu „Postupan i koordiniran pristup ponovnoj uspostavi slobode kretanja i ukidanju kontrola na unutarnjim granicama – COVID-19” (2020/C 169/03);

| — | uzimajući u obzir Eurofoundovo istraživanje provedeno 2015. naslovljeno „Socijalna dimenzija mobilnosti unutar EU-a: utjecaj na javne usluge” |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Eurofoundovo istraživanje provedeno 2015. naslovljeno „Socijalna dimenzija mobilnosti unutar EU-a: utjecaj na javne usluge”

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0066/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0066/2021),

| A. | budući da je nediskriminacija jedno od temeljnih načela sadržanih u Ugovorima; budući da je slobodno kretanje radnika jedno od temeljnih načela Unije; budući da načelo jednakog postupanja, sadržano u članku 45. stavku 2. UFEU-a, nalaže da sloboda kretanja radnika mora podrazumijevati ukidanje svake diskriminacije na temelju državljanstva među radnicima iz država članica u pogledu zapošljavanja, primitaka od rada i ostalih uvjeta rada i zapošljavanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je nediskriminacija jedno od temeljnih načela sadržanih u Ugovorima; budući da je slobodno kretanje radnika jedno od temeljnih načela Unije; budući da načelo jednakog postupanja, sadržano u članku 45. stavku 2. UFEU-a, nalaže da sloboda kretanja radnika mora podrazumijevati ukidanje svake diskriminacije na temelju državljanstva među radnicima iz država članica u pogledu zapošljavanja, primitaka od rada i ostalih uvjeta rada i zapošljavanja;

| B. | budući da u skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a Unija treba „promicati socijalnu pravdu i zaštitu”; budući da se u članku 9. UFEU-a navodi da „pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija uzima u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi”; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a Unija treba „promicati socijalnu pravdu i zaštitu”; budući da se u članku 9. UFEU-a navodi da „pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija uzima u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi”;

| C. | budući da su slobodno kretanje radnika, sloboda poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga temeljna načela unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

C.

budući da su slobodno kretanje radnika, sloboda poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga temeljna načela unutarnjeg tržišta;

| D. | budući da bi slobodno kretanje radnika i usluga trebalo biti u skladu s načelima sadržanima u europskom stupu socijalnih prava; budući da se obveza Unije prema Programu UN-a do 2030. i ciljevima održivog razvoja, europskom zelenom planu i Strategiji za rodnu ravnopravnost, uključujući zaštitu i promicanje pravednih plaća, rodne ravnopravnosti i dostojanstvenih uvjeta rada i zapošljavanja, mora uključiti u sve politike unutarnjeg tržišta, uzimajući pritom u obzir socijalne i okolišne aspekte; |
| --- | --- |

D.

budući da bi slobodno kretanje radnika i usluga trebalo biti u skladu s načelima sadržanima u europskom stupu socijalnih prava; budući da se obveza Unije prema Programu UN-a do 2030. i ciljevima održivog razvoja, europskom zelenom planu i Strategiji za rodnu ravnopravnost, uključujući zaštitu i promicanje pravednih plaća, rodne ravnopravnosti i dostojanstvenih uvjeta rada i zapošljavanja, mora uključiti u sve politike unutarnjeg tržišta, uzimajući pritom u obzir socijalne i okolišne aspekte;

| E. | budući da je slobodno kretanje radnika, među ostalim sezonskih radnika, ključno za europsku integraciju; budući da može biti od uzajamne koristi i državi članici pošiljateljici i državi članici primateljici te poduprijeti ciljeve ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije; budući da Unija i države članice moraju u potpunosti iskoristiti potencijal mobilnosti unutar EU-a te učinkovito provoditi usklađivanje s mjerodavnim pravilima o mobilnosti radne snage; |
| --- | --- |

E.

budući da je slobodno kretanje radnika, među ostalim sezonskih radnika, ključno za europsku integraciju; budući da može biti od uzajamne koristi i državi članici pošiljateljici i državi članici primateljici te poduprijeti ciljeve ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije; budući da Unija i države članice moraju u potpunosti iskoristiti potencijal mobilnosti unutar EU-a te učinkovito provoditi usklađivanje s mjerodavnim pravilima o mobilnosti radne snage;

| F. | budući da slobodno kretanje radnika i usluga doprinosi gospodarskom rastu i koheziji u Uniji te otvara mogućnosti zapošljavanja; budući da jedinstveno tržište može biti održivo i povećavati blagostanje samo ako se temelji na pravednim i zajedničkim pravilima i na načelu jednakog postupanja, posebno u pogledu slobodnog kretanja radnika i usluga; |
| --- | --- |

F.

budući da slobodno kretanje radnika i usluga doprinosi gospodarskom rastu i koheziji u Uniji te otvara mogućnosti zapošljavanja; budući da jedinstveno tržište može biti održivo i povećavati blagostanje samo ako se temelji na pravednim i zajedničkim pravilima i na načelu jednakog postupanja, posebno u pogledu slobodnog kretanja radnika i usluga;

| G. | budući da bi Unija i dalje trebala imati ključnu ulogu u podupiranju razmjene dobrih praksi na svim razinama vlasti i u razvoju smjernica i preporuka u suradnji sa socijalnim partnerima u pogledu osiguravanja dostojanstvenih uvjeta rada i zapošljavanja za sve, među ostalim i za ranjive skupine radnika; |
| --- | --- |

G.

budući da bi Unija i dalje trebala imati ključnu ulogu u podupiranju razmjene dobrih praksi na svim razinama vlasti i u razvoju smjernica i preporuka u suradnji sa socijalnim partnerima u pogledu osiguravanja dostojanstvenih uvjeta rada i zapošljavanja za sve, među ostalim i za ranjive skupine radnika;

| H. | budući da socijalne posljedice slobodnog kretanja usluga mogu pozitivno i/ili negativno utjecati na regije podrijetla i regije u kojima su smješteni mobilni radnici; budući da su nedostatak radne snage i stopa odljeva mozgova potaknuti trenutačnom gospodarskom i socijalnom ravnotežom među regijama Unije, posebno nakon financijske krize, u određenim državama članicama dosegnuli kritičnu razinu, što je dovelo do dodatnih problema kao što su demografska neravnoteža, nedostaci u pružanju skrbi i nedovoljno medicinskog osoblja te općenito sve veće nejednakosti među regijama; budući da te pojave osobito pogađaju ruralna i udaljena područja; budući da su potrebne održiva industrijska politika i čvrsta kohezijska politika kako bi se održavala i stvarala kvalitetna radna mjesta u sektorima i regijama koji prolaze preobrazbu radi sprječavanja odljeva mozgova i prisilne mobilnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da socijalne posljedice slobodnog kretanja usluga mogu pozitivno i/ili negativno utjecati na regije podrijetla i regije u kojima su smješteni mobilni radnici; budući da su nedostatak radne snage i stopa odljeva mozgova potaknuti trenutačnom gospodarskom i socijalnom ravnotežom među regijama Unije, posebno nakon financijske krize, u određenim državama članicama dosegnuli kritičnu razinu, što je dovelo do dodatnih problema kao što su demografska neravnoteža, nedostaci u pružanju skrbi i nedovoljno medicinskog osoblja te općenito sve veće nejednakosti među regijama; budući da te pojave osobito pogađaju ruralna i udaljena područja; budući da su potrebne održiva industrijska politika i čvrsta kohezijska politika kako bi se održavala i stvarala kvalitetna radna mjesta u sektorima i regijama koji prolaze preobrazbu radi sprječavanja odljeva mozgova i prisilne mobilnosti;

| I. | budući da je natjecanje na temelju cijene rada štetno za koheziju među državama članicama; budući da je neophodan koordiniran pristup Unije kako bi se izbjeglo nepravedno natjecanje na temelju cijene rada i povećala uzlazna socijalna konvergencija za sve; budući da su učinkovita regulacija i kolektivni ugovori ključni za jamčenje dostojanstvenih uvjeta rada i zapošljavanja, kvalitetnih usluga i poštenog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

I.

budući da je natjecanje na temelju cijene rada štetno za koheziju među državama članicama; budući da je neophodan koordiniran pristup Unije kako bi se izbjeglo nepravedno natjecanje na temelju cijene rada i povećala uzlazna socijalna konvergencija za sve; budući da su učinkovita regulacija i kolektivni ugovori ključni za jamčenje dostojanstvenih uvjeta rada i zapošljavanja, kvalitetnih usluga i poštenog tržišnog natjecanja;

| J. | budući da prekogranični radnici određenim regijama donose socijalne i ekonomske prednosti; |
| --- | --- |

J.

budući da prekogranični radnici određenim regijama donose socijalne i ekonomske prednosti;

| K. | budući da je, kako bi se zaštitila prava mobilnih radnika, učvrstila usklađenost s mjerodavnim pravilima i potaknulo ravnopravno i pošteno tržišno natjecanje među svim poduzećima, ključno poboljšati, uskladiti i koordinirati prekograničnu provedbu pravila Unije o mobilnosti radne snage i riješiti pitanje zloupotrebe, uključujući neprijavljeni rad; |
| --- | --- |

K.

budući da je, kako bi se zaštitila prava mobilnih radnika, učvrstila usklađenost s mjerodavnim pravilima i potaknulo ravnopravno i pošteno tržišno natjecanje među svim poduzećima, ključno poboljšati, uskladiti i koordinirati prekograničnu provedbu pravila Unije o mobilnosti radne snage i riješiti pitanje zloupotrebe, uključujući neprijavljeni rad;

| L. | budući da je većina radnika u Uniji zaposlena u mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima; budući da su mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća i samozaposlene osobe najranjiviji kad je riječ o povredi zakonodavstva Unije; budući da su oprečno nacionalno zakonodavstvo, nepotrebna upravna opterećenja i nepošteno tržišno natjecanje glavni izvor poteškoća za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, samozaposlene osobe i vjerodostojna poduzeća na unutarnjem tržištu; budući da bi inicijative usmjerene na mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća i novoosnovana poduzeća trebale pomagati poduzećima da se usklade s aktualnim pravilima i ne bi trebale proizvesti nepotrebna administrativna opterećenja, dvostruke standarde ili niže standarde za zaštitu radnika; |
| --- | --- |

L.

budući da je većina radnika u Uniji zaposlena u mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima; budući da su mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća i samozaposlene osobe najranjiviji kad je riječ o povredi zakonodavstva Unije; budući da su oprečno nacionalno zakonodavstvo, nepotrebna upravna opterećenja i nepošteno tržišno natjecanje glavni izvor poteškoća za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, samozaposlene osobe i vjerodostojna poduzeća na unutarnjem tržištu; budući da bi inicijative usmjerene na mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća i novoosnovana poduzeća trebale pomagati poduzećima da se usklade s aktualnim pravilima i ne bi trebale proizvesti nepotrebna administrativna opterećenja, dvostruke standarde ili niže standarde za zaštitu radnika;

| M. | budući da digitalizacija pruža dosad nezabilježenu mogućnost olakšavanja mobilnosti, dok istodobno pomaže u provjeri stroge usklađenosti s pravilima Unije o mobilnosti radne snage; |
| --- | --- |

M.

budući da digitalizacija pruža dosad nezabilježenu mogućnost olakšavanja mobilnosti, dok istodobno pomaže u provjeri stroge usklađenosti s pravilima Unije o mobilnosti radne snage;

| N. | budući da je Europsko nadzorno tijelo za rad (ELA) osnovano kako bi se potpomogli jačanje pravednosti i povjerenja u interno tržište, sloboda kretanja radnika, upućivanje radnika i izrazito mobilne usluge, kako bi se pratila usklađenost s pravilima Unije o mobilnosti radne snage i koordinacija sustava socijalnog osiguravanja te kako bi se poboljšale razmjena najboljih praksi i suradnja između država članica i socijalnih partnera u osiguravanju pravedne mobilnosti radne snage i rješavanju neprijavljenog rada; budući da promicanje pravednih plaća, rodne ravnopravnosti i dostojanstvenih uvjeta rada i zapošljavanja imaju ključnu ulogu u stvaranju funkcionalnog, pravednog i održivog jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

N.

budući da je Europsko nadzorno tijelo za rad (ELA) osnovano kako bi se potpomogli jačanje pravednosti i povjerenja u interno tržište, sloboda kretanja radnika, upućivanje radnika i izrazito mobilne usluge, kako bi se pratila usklađenost s pravilima Unije o mobilnosti radne snage i koordinacija sustava socijalnog osiguravanja te kako bi se poboljšale razmjena najboljih praksi i suradnja između država članica i socijalnih partnera u osiguravanju pravedne mobilnosti radne snage i rješavanju neprijavljenog rada; budući da promicanje pravednih plaća, rodne ravnopravnosti i dostojanstvenih uvjeta rada i zapošljavanja imaju ključnu ulogu u stvaranju funkcionalnog, pravednog i održivog jedinstvenog tržišta;

| O. | budući da je ELA novoosnovano tijelo koje bi trebalo dosegnuti svoj puni operativni kapacitet do 2024.; |
| --- | --- |

O.

budući da je ELA novoosnovano tijelo koje bi trebalo dosegnuti svoj puni operativni kapacitet do 2024.;

| P. | budući da su upućivanje radnika, rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje i sezonski rad po svojoj naravi i pravnoj definiciji privremeni; |
| --- | --- |

P.

budući da su upućivanje radnika, rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje i sezonski rad po svojoj naravi i pravnoj definiciji privremeni;

| Q. | budući da su nedostatak prikladne pravne zaštite i pristupa sustavima socijalne sigurnosti za radnike često posljedica zloupotrebe putem oblika nestandardnog zaposlenja, umjetnih konstrukcija kao što su lažno samozapošljavanje, neplaćen i/ili vrlo loše plaćen rad na zahtjev, tzv. ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati, zloupotreba privremenih ugovora i stažiranja kao zamjena za standardne ugovore o radu, među ostalim u javnom sektoru, i upotreba fiktivnih poslovnih subjekata; budući da bi stoga trebalo riješiti ta pitanja; budući da bi zbog sve češće upotrebe raznih vrsta podugovaranja također moglo doći do zloupotrebe, što zahtijeva protumjere; budući da mobilnost radne snage unutar EU-a koja se izravno temelji na članku 45. UFEU-a naravno može doprinijeti ispunjavanju dugoročnih potreba za radnom snagom s pomoću standardnih oblika zaposlenja dostupnih građanima Unije bez diskriminacije na temelju nacionalnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da su nedostatak prikladne pravne zaštite i pristupa sustavima socijalne sigurnosti za radnike često posljedica zloupotrebe putem oblika nestandardnog zaposlenja, umjetnih konstrukcija kao što su lažno samozapošljavanje, neplaćen i/ili vrlo loše plaćen rad na zahtjev, tzv. ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati, zloupotreba privremenih ugovora i stažiranja kao zamjena za standardne ugovore o radu, među ostalim u javnom sektoru, i upotreba fiktivnih poslovnih subjekata; budući da bi stoga trebalo riješiti ta pitanja; budući da bi zbog sve češće upotrebe raznih vrsta podugovaranja također moglo doći do zloupotrebe, što zahtijeva protumjere; budući da mobilnost radne snage unutar EU-a koja se izravno temelji na članku 45. UFEU-a naravno može doprinijeti ispunjavanju dugoročnih potreba za radnom snagom s pomoću standardnih oblika zaposlenja dostupnih građanima Unije bez diskriminacije na temelju nacionalnosti;

| R. | budući da je socijalna kohezija jedno od glavnih načela Unije; budući da su u Uniji ipak postojane znatne razlike u životnim i radnim uvjetima; budući da su veće plaće i veći BDP, stabilni sustavi socijalne sigurnosti, jednostavniji pristup tržištu rada i veće stope zaposlenosti među najvažnijim faktorima privlačnosti za mobilnost unutar EU-a (28); budući da su, s druge strane, siromaštvo, socijalna isključenost. loši životni i radni uvjeti te nedostatak socijalne pomoći potisni faktori za mobilnost unutar EU-a; budući da se stalni nedostatak radne snage u određenim ključnim sektorima nekih država članica može objasniti i lošim radnim uvjetima te niskim plaćama; budući da bi taj nedostatak trebalo riješiti poboljšavanjem radnih uvjeta u tim sektorima, posebno socijalnim dijalogom i kolektivnim pregovaranjem, umjesto prepuštanjem poslova s lošim radnim uvjetima migrantima i mobilnim radnicima, uključujući prekogranične i pogranične radnike i/ili neprijavljene radnike; |
| --- | --- |

R.

budući da je socijalna kohezija jedno od glavnih načela Unije; budući da su u Uniji ipak postojane znatne razlike u životnim i radnim uvjetima; budući da su veće plaće i veći BDP, stabilni sustavi socijalne sigurnosti, jednostavniji pristup tržištu rada i veće stope zaposlenosti među najvažnijim faktorima privlačnosti za mobilnost unutar EU-a (28); budući da su, s druge strane, siromaštvo, socijalna isključenost. loši životni i radni uvjeti te nedostatak socijalne pomoći potisni faktori za mobilnost unutar EU-a; budući da se stalni nedostatak radne snage u određenim ključnim sektorima nekih država članica može objasniti i lošim radnim uvjetima te niskim plaćama; budući da bi taj nedostatak trebalo riješiti poboljšavanjem radnih uvjeta u tim sektorima, posebno socijalnim dijalogom i kolektivnim pregovaranjem, umjesto prepuštanjem poslova s lošim radnim uvjetima migrantima i mobilnim radnicima, uključujući prekogranične i pogranične radnike i/ili neprijavljene radnike;

| S. | budući da bi odluka o ostvarenju prava na slobodu kretanja uvijek trebala biti dobrovoljna, a ne prisilna zbog nedostatka mogućnosti u državi članici prebivališta; budući da je pravedna mobilnost koja se temelji na čvrstim socijalnim i radnim pravima preduvjet za održivu europsku integraciju, socijalnu koheziju i pravednu tranziciju; |
| --- | --- |

S.

budući da bi odluka o ostvarenju prava na slobodu kretanja uvijek trebala biti dobrovoljna, a ne prisilna zbog nedostatka mogućnosti u državi članici prebivališta; budući da je pravedna mobilnost koja se temelji na čvrstim socijalnim i radnim pravima preduvjet za održivu europsku integraciju, socijalnu koheziju i pravednu tranziciju;

| T. | budući da nepoštene prakse, kao što su socijalni i ekološki damping, slabe javnu potporu Uniji i daljnjoj europskoj integraciji, štete funkcioniranju unutarnjeg tržišta i konkurentnosti poduzeća, posebno mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća i samozaposlenih osoba te narušavaju radnička prava; budući da se stoga mora pojačati praćenje sukladnosti s mjerodavnim zakonodavstvom; budući da bi se načelo „počnimo od malih” trebalo valjano uzeti u obzir na razini Unije tijekom izrade zakonodavnih prijedloga; budući da oprečne odredbe unutar nacionalnog zakonodavstva stvaraju prepreke mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima te bi ih trebalo izbjegavati; |
| --- | --- |

T.

budući da nepoštene prakse, kao što su socijalni i ekološki damping, slabe javnu potporu Uniji i daljnjoj europskoj integraciji, štete funkcioniranju unutarnjeg tržišta i konkurentnosti poduzeća, posebno mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća i samozaposlenih osoba te narušavaju radnička prava; budući da se stoga mora pojačati praćenje sukladnosti s mjerodavnim zakonodavstvom; budući da bi se načelo „počnimo od malih” trebalo valjano uzeti u obzir na razini Unije tijekom izrade zakonodavnih prijedloga; budući da oprečne odredbe unutar nacionalnog zakonodavstva stvaraju prepreke mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima te bi ih trebalo izbjegavati;

| U. | budući da je načelo jednakog postupanja preduvjet za socijalno tržišno gospodarstvo i uzlaznu socijalnu konvergenciju na temelju kojeg se zahtijeva usklađenost s mjerodavnim zakonodavstvom i kolektivnim ugovorima zemlje odredišta, čime se osiguravaju ravnopravni uvjeti između lokalnih i mobilnih radnika, kao i između lokalnih i stranih pružatelja usluga; |
| --- | --- |

U.

budući da je načelo jednakog postupanja preduvjet za socijalno tržišno gospodarstvo i uzlaznu socijalnu konvergenciju na temelju kojeg se zahtijeva usklađenost s mjerodavnim zakonodavstvom i kolektivnim ugovorima zemlje odredišta, čime se osiguravaju ravnopravni uvjeti između lokalnih i mobilnih radnika, kao i između lokalnih i stranih pružatelja usluga;

| V. | budući da je više od 8 % mobilnih radnika zaposleno u sektoru zdravstva i socijalnog rada, više od 7 % u sektoru prijevoznih usluga, a više od 10 % u hotelijerstvu i restoranima; budući da su mobilni i sezonski radnici često ključni za države članice, na primjer u sektorima kao što su zdravstvo, skrb o starijima ili osobama s invaliditetom, ili građevinarstvo; |
| --- | --- |

V.

budući da je više od 8 % mobilnih radnika zaposleno u sektoru zdravstva i socijalnog rada, više od 7 % u sektoru prijevoznih usluga, a više od 10 % u hotelijerstvu i restoranima; budući da su mobilni i sezonski radnici često ključni za države članice, na primjer u sektorima kao što su zdravstvo, skrb o starijima ili osobama s invaliditetom, ili građevinarstvo;

| W. | budući da je najmanje 80 milijuna radnika u Europi zaposleno na radnim mjestima koja ne odgovaraju njihovim kvalifikacijama i više nego pet od 10 radnih mjesta koja je teško popuniti pripadaju zanimanjima za koja je potrebna visokokvalificirana radna snaga (29); |
| --- | --- |

W.

budući da je najmanje 80 milijuna radnika u Europi zaposleno na radnim mjestima koja ne odgovaraju njihovim kvalifikacijama i više nego pet od 10 radnih mjesta koja je teško popuniti pripadaju zanimanjima za koja je potrebna visokokvalificirana radna snaga (29);

| X. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 još jednom pokazala da su visoko mobilni radnici koji se često kreću unutar Unije ključni; budući da je pandemija pokazala i to da su sezonski, upućeni, mobilni radnici i radnici migranti, uključujući prekogranične i pogranične radnike, neizmjerno pridonijeli održavanju gospodarstva Unije, kao i međunarodne trgovine Unije tijekom pandemije; budući da su kao i stručnjaci na terenu radili uz golemi rizik za vlastito zdravlje i zdravlje svojih obitelji; budući da se pokazalo da su sezonski radnici neophodni za nastavak rada brojnih europskih poljoprivrednih gospodarstava; budući da su visoko mobilni radnici i dalje istodobno najranjiviji i najmanje zaštićeni; budući da su tijekom prve faze pandemije bolesti COVID-19 ti radnici bili među radnicima koje su najviše zahvatile nekoordinirane mjere upravljanja granicama; |
| --- | --- |

X.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 još jednom pokazala da su visoko mobilni radnici koji se često kreću unutar Unije ključni; budući da je pandemija pokazala i to da su sezonski, upućeni, mobilni radnici i radnici migranti, uključujući prekogranične i pogranične radnike, neizmjerno pridonijeli održavanju gospodarstva Unije, kao i međunarodne trgovine Unije tijekom pandemije; budući da su kao i stručnjaci na terenu radili uz golemi rizik za vlastito zdravlje i zdravlje svojih obitelji; budući da se pokazalo da su sezonski radnici neophodni za nastavak rada brojnih europskih poljoprivrednih gospodarstava; budući da su visoko mobilni radnici i dalje istodobno najranjiviji i najmanje zaštićeni; budući da su tijekom prve faze pandemije bolesti COVID-19 ti radnici bili među radnicima koje su najviše zahvatile nekoordinirane mjere upravljanja granicama;

| Y. | budući da tijekom pandemije bolesti COVID-19 sezonski i upućeni radnici često nisu imali osnovnu zdravstvenu skrb, smještaj, osobnu zaštitnu opremu i odgovarajuće informacije; budući da su često imali tek neprikladan pristup ili nisu imali nikakav pristup programima socijalne zaštite u državi članici domaćinu, uključujući naknadu za bolovanje i programe za kratkoročnu nezaposlenost; budući da su u određenim slučajevima čak i protjerani; budući da mobilnost radnika uvelike ovisi o dostupnim vrstama prijevoza zbog čega su radnici s otoka i iz najudaljenijih regija Unije posebno pogođeni; budući da zatvaranje granica također utječe na prekogranične i pogranične radnike jer im otežava odlazak na radna mjesta i povratak obiteljima te ima ograničava pristup uslugama socijalne i zdravstvene skrbi; budući da su u određenim slučajevima mobilni radnici bili žrtve diskriminacije i loših radnih i životnih uvjeta, što je dovelo do širenja zaraze bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

Y.

budući da tijekom pandemije bolesti COVID-19 sezonski i upućeni radnici često nisu imali osnovnu zdravstvenu skrb, smještaj, osobnu zaštitnu opremu i odgovarajuće informacije; budući da su često imali tek neprikladan pristup ili nisu imali nikakav pristup programima socijalne zaštite u državi članici domaćinu, uključujući naknadu za bolovanje i programe za kratkoročnu nezaposlenost; budući da su u određenim slučajevima čak i protjerani; budući da mobilnost radnika uvelike ovisi o dostupnim vrstama prijevoza zbog čega su radnici s otoka i iz najudaljenijih regija Unije posebno pogođeni; budući da zatvaranje granica također utječe na prekogranične i pogranične radnike jer im otežava odlazak na radna mjesta i povratak obiteljima te ima ograničava pristup uslugama socijalne i zdravstvene skrbi; budući da su u određenim slučajevima mobilni radnici bili žrtve diskriminacije i loših radnih i životnih uvjeta, što je dovelo do širenja zaraze bolesti COVID-19;

| Z. | budući da je izbijanje bolesti COVID-19 razotkrilo i pogoršalo teške i često žalosne radne i životne uvjete stotina tisuća sezonskih radnika, od kojih je velika većina mobilnih radnika, i nekih od preko milijun upućenih radnika u EU-u; budući da su njihove ionako već nesigurne uvjete dodatno pogoršali slučajevi strukturne diskriminacije na tržištu rada i nedostatak propisne provedbe aktualnih zakona i propisa; |
| --- | --- |

Z.

budući da je izbijanje bolesti COVID-19 razotkrilo i pogoršalo teške i često žalosne radne i životne uvjete stotina tisuća sezonskih radnika, od kojih je velika većina mobilnih radnika, i nekih od preko milijun upućenih radnika u EU-u; budući da su njihove ionako već nesigurne uvjete dodatno pogoršali slučajevi strukturne diskriminacije na tržištu rada i nedostatak propisne provedbe aktualnih zakona i propisa;

| AA. | budući da je pandemija COVID-19 otkrila brojne strukturne nedostatke u europskom i nacionalnim regulatornim okvirima; budući da mnogi od tih nedostataka nisu bili povezani samo s pandemijom; budući da bi te nedostatke trebalo riješiti na razini Unije i država članica po hitnom postupku kako bi se osigurali pošteno tržišno natjecanje i jednako postupanje na unutarnjem tržištu; budući da pandemija bolesti COVID-19 ima bitan i trajan učinak na europska tržišta rada; |
| --- | --- |

AA.

budući da je pandemija COVID-19 otkrila brojne strukturne nedostatke u europskom i nacionalnim regulatornim okvirima; budući da mnogi od tih nedostataka nisu bili povezani samo s pandemijom; budući da bi te nedostatke trebalo riješiti na razini Unije i država članica po hitnom postupku kako bi se osigurali pošteno tržišno natjecanje i jednako postupanje na unutarnjem tržištu; budući da pandemija bolesti COVID-19 ima bitan i trajan učinak na europska tržišta rada;

| AB. | budući da mobilnost radne snage i posebno upućivanje radnika ne smije dovesti do tržišnog natjecanja koje se temelji na nesigurnim radnim uvjetima i radnicima koji izbjegavaju svoje obveze i/ili do zaobilaženja mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva i kolektivnih ugovora u državi članici domaćinu jer su posljedica takvih nepoštenih praksi samo napetost između država članica, nepošteno tržišno natjecanje između poduzeća i nepovjerenje među radnicima; budući da te štetne posljedice, uključujući odljev mozgova i nepošteno tržišno natjecanje, mogu nastati i zbog nedostatka uzlazne socijalne konvergencije; budući da bi se mobilnost radne snage trebala smatrati prilikom, trebala bi olakšati razmjenu vještina i stručnog iskustva te promicati uzlaznu socijalnu konvergenciju; budući da pravila o mobilnosti radne snage i upućivanju radnika ne bi trebala dovesti do nerazmjernog administrativnog opterećenja; budući da se pravila o upućivanju radnika primjenjuju i na državljane upućene iz jedne države članice u drugu, koji su posebno izloženi iskorištavanju, i stoga nacionalne inspekcije rada i ELA njima trebaju posvetiti posebnu pozornost; |
| --- | --- |

AB.

budući da mobilnost radne snage i posebno upućivanje radnika ne smije dovesti do tržišnog natjecanja koje se temelji na nesigurnim radnim uvjetima i radnicima koji izbjegavaju svoje obveze i/ili do zaobilaženja mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva i kolektivnih ugovora u državi članici domaćinu jer su posljedica takvih nepoštenih praksi samo napetost između država članica, nepošteno tržišno natjecanje između poduzeća i nepovjerenje među radnicima; budući da te štetne posljedice, uključujući odljev mozgova i nepošteno tržišno natjecanje, mogu nastati i zbog nedostatka uzlazne socijalne konvergencije; budući da bi se mobilnost radne snage trebala smatrati prilikom, trebala bi olakšati razmjenu vještina i stručnog iskustva te promicati uzlaznu socijalnu konvergenciju; budući da pravila o mobilnosti radne snage i upućivanju radnika ne bi trebala dovesti do nerazmjernog administrativnog opterećenja; budući da se pravila o upućivanju radnika primjenjuju i na državljane upućene iz jedne države članice u drugu, koji su posebno izloženi iskorištavanju, i stoga nacionalne inspekcije rada i ELA njima trebaju posvetiti posebnu pozornost;

| AC. | budući da su neusklađenost i nedostatak vještina važni izazovi za tržište rada te sustave obrazovanja i osposobljavanja Unije; budući da se time otkriva znatna potreba za poboljšanjem sustava obrazovanja i strukovnog osposobljavanja kako bi se prilagodili budućim potrebama i kako bi bili usmjereni na budućnost, kao i za poboljšanjem sustava prekvalifikacije i usavršavanja radnika; budući da, međutim, i dalje nema službene statistike ni pokazatelja na temelju kojih se mjeri neusklađenost ponuđenih i traženih vještina na europskim tržištima rada; |
| --- | --- |

AC.

budući da su neusklađenost i nedostatak vještina važni izazovi za tržište rada te sustave obrazovanja i osposobljavanja Unije; budući da se time otkriva znatna potreba za poboljšanjem sustava obrazovanja i strukovnog osposobljavanja kako bi se prilagodili budućim potrebama i kako bi bili usmjereni na budućnost, kao i za poboljšanjem sustava prekvalifikacije i usavršavanja radnika; budući da, međutim, i dalje nema službene statistike ni pokazatelja na temelju kojih se mjeri neusklađenost ponuđenih i traženih vještina na europskim tržištima rada;

| AD. | budući da se očekuje daljnje povećanje polarizacije radnih mjesta te će biti više radnih mjesta u gornjem i donjem dijelu spektra vještina; |
| --- | --- |

AD.

budući da se očekuje daljnje povećanje polarizacije radnih mjesta te će biti više radnih mjesta u gornjem i donjem dijelu spektra vještina;

| AE. | budući da su digitalni jaz između gradskih i ruralnih područja i učinak socioekonomskih čimbenika na taj digitalni jaz i dalje glavni izazovi koje treba riješiti bez odlaganja; budući da je prisutan neizmjeran nedostatak digitalnih i zelenih vještina među radnom snagom, što bi trebalo riješiti, među ostalim, s pomoću cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

AE.

budući da su digitalni jaz između gradskih i ruralnih područja i učinak socioekonomskih čimbenika na taj digitalni jaz i dalje glavni izazovi koje treba riješiti bez odlaganja; budući da je prisutan neizmjeran nedostatak digitalnih i zelenih vještina među radnom snagom, što bi trebalo riješiti, među ostalim, s pomoću cjeloživotnog učenja;

| AF. | budući da je korporativno ulaganje u osposobljavanje i obrazovanje, kao i u uvjete rada i zaposlenja, važan instrument za privlačenje kvalificiranih radnika; budući da uzajamno priznavanje i transparentnost kvalifikacija imaju ključnu ulogu u ostvarenju konvergencije zanimanja, slobode pružanja usluga i pravedne mobilnosti radnika; |
| --- | --- |

AF.

budući da je korporativno ulaganje u osposobljavanje i obrazovanje, kao i u uvjete rada i zaposlenja, važan instrument za privlačenje kvalificiranih radnika; budući da uzajamno priznavanje i transparentnost kvalifikacija imaju ključnu ulogu u ostvarenju konvergencije zanimanja, slobode pružanja usluga i pravedne mobilnosti radnika;

| AG. | budući da bi razvoj sustava prepoznavanja neformalno stečenog znanja i vještina, npr. u slučaju neformalnih pružatelja skrbi, u tom kontekstu trebalo uzeti u obzir; budući da je takav razvoj iznimno važan uzimajući u obzir trenutačne demografske promjene i trendove povezane sa starenjem društva u državama članicama; |
| --- | --- |

AG.

budući da bi razvoj sustava prepoznavanja neformalno stečenog znanja i vještina, npr. u slučaju neformalnih pružatelja skrbi, u tom kontekstu trebalo uzeti u obzir; budući da je takav razvoj iznimno važan uzimajući u obzir trenutačne demografske promjene i trendove povezane sa starenjem društva u državama članicama;

| AH. | budući da učinkovit trijalog i socijalni dijalog mogu uspješno nadopuniti vladine i institucijske napore za prevladavanje aktualnih napetosti i podjela u EU-u; budući da uključenost socijalnih partnera ima potencijal da poboljša donošenje odluka, primjenu i provedbu te ju je potrebno dodatno učvrstiti na svim političkim razinama; |
| --- | --- |

AH.

budući da učinkovit trijalog i socijalni dijalog mogu uspješno nadopuniti vladine i institucijske napore za prevladavanje aktualnih napetosti i podjela u EU-u; budući da uključenost socijalnih partnera ima potencijal da poboljša donošenje odluka, primjenu i provedbu te ju je potrebno dodatno učvrstiti na svim političkim razinama;

| AI. | budući da na razini EU-a ne postoji sustavno prikupljanje podataka kojim bi se pružili odgovarajući podaci o mobilnim radnicima ili kojim bi se mobilnim radnicima omogućilo da utvrde svoj status socijalnog osiguranja i potražuju različita stečena prava; budući da su pristup informacijama o primjenjivim pravilima, kao i učinkovita usklađenost, praćenje i provedba, nužni preduvjeti za pravednu mobilnost i borbu protiv zlouporabe sustava; budući da je stoga potrebno promicati i upotrebljavati digitalnu tehnologiju, kojom se mogu olakšati nadzor i provedba zakonodavstva kojim se štite prava mobilnih radnika, u skladu s pravilima o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

AI.

budući da na razini EU-a ne postoji sustavno prikupljanje podataka kojim bi se pružili odgovarajući podaci o mobilnim radnicima ili kojim bi se mobilnim radnicima omogućilo da utvrde svoj status socijalnog osiguranja i potražuju različita stečena prava; budući da su pristup informacijama o primjenjivim pravilima, kao i učinkovita usklađenost, praćenje i provedba, nužni preduvjeti za pravednu mobilnost i borbu protiv zlouporabe sustava; budući da je stoga potrebno promicati i upotrebljavati digitalnu tehnologiju, kojom se mogu olakšati nadzor i provedba zakonodavstva kojim se štite prava mobilnih radnika, u skladu s pravilima o zaštiti podataka;

| 1. | napominje da je odredba o zemlji odredišta vodeće načelo Direktive o uslugama i smatra da se ta odredba ne bi trebala mijenjati; naglašava da bi slobodno kretanje usluga trebalo biti u skladu s pravima radnika i socijalnim pravima; podsjeća da se načela jednakog postupanja i slobodnog kretanja ne primjenjuju samo na pružatelje usluga, već i na radnike; smatra da slobodno kretanje usluga ide ruku pod ruku sa slobodnom i pravednom mobilnošću radnika koji pružaju te usluge te da poštovanje pravila o radnim uvjetima i zaštita zdravlja i sigurnosti mobilnih radnika koriste unutarnjem tržištu; ističe da bi provedba načela sadržanih u europskom stupu socijalnih prava kao minimalnog standarda mogla doprinijeti poboljšanju pravâ i zaštiti europskih radnika; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da zakonodavstvo Unije koje se odnosi na slobodno kretanje usluga ni na koji način ne smije utjecati na ostvarivanje temeljnih prava priznatih u državama članicama i na razini Unije, uključujući pravo na štrajk ili poduzimanje drugih mjera obuhvaćenih posebnim sustavima industrijskih odnosa u državama članicama, u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom, niti može utjecati na pravo na pregovaranje, sklapanje i provedbu kolektivnih ugovora ili na poduzimanje kolektivnih mjera u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom; naglašava da kvalitetno zakonodavstvo i njegova učinkovita provedba predstavljaju dugoročno ulaganje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da zaštita radnih i životnih uvjeta mobilnih radnika koja se temelji na jednakom postupanju mora obuhvaćati slobodno kretanje radnika i slobodu pružanja usluga; izražava zabrinutost zbog postojanih nedostataka u zaštiti mobilnih radnika, uključujući prekogranične i pogranične radnike, koje je istaknula pandemija bolesti COVID-19; naglašava da se radnici ne smiju dovesti u nepovoljan položaj zato što su iskoristili svoje pravo na slobodu kretanja ili zbog pravilâ Unije o slobodnom pružanju usluga; ističe potrebu za rješavanjem bilo kakvih regulatornih nedostataka na razini Unije i nacionalnoj razini bez nepotrebne odgode; nadalje ističe da se mjerodavno zakonodavstvo u pogledu pristupa socijalnim pravima i socijalnom osiguranju, uključujući njihovu prenosivost, priznavanje diploma, kvalifikacija i vještina te pristup osposobljavanju, mora poštovati kad je riječ o slobodnom kretanju radnika te slobodnom kretanju usluga; podsjeća da bi pri uvođenju svakog prekograničnog ograničenja unutar EU-a, iako je uvedeno kao odgovor na ozbiljnu javnozdravstvenu krizu, trebalo uzeti u obzir njegov učinak na mobilne radnike i trebalo bi reagirati sukladno njihovoj posebnoj situaciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost zbog trenutačnog nedostatka usklađenog tumačenja prava EU-a u državama članicama, kao što je nedavno revidirana Direktiva o upućivanju radnika (30), što dovodi do nedostatka pravne jasnoće i do birokratskog opterećenja poduzeća koja pružaju usluge u više država članica; poziva Komisiju da izravno pomogne državama članicama tijekom cijelog procesa prenošenja u nacionalno pravo kako bi se osiguralo jedinstveno tumačenje europskog prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | povezano s tim naglašava potrebu da se posebna pozornost prida radnicima koji žive u najudaljenijim regijama Europske unije i da se olakša njihova mobilnost prema kopnu i s kopna te među samim najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava žaljenje zbog toga što je 2019. samo 4,2 % radno sposobnih građana EU-a boravilo u zemlji EU-a koja nije zemlja njihova državljanstva (31); poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoje napore u smanjenju prepreka za mobilnost radnika i poduzeća; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na potrebu da se osigura slobodno kretanje radnika kako bi se zaštitili radna mjesta i gospodarstvo određenih regija i kako bi se održale djelatnosti kao što je poljoprivredna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da ispravno i pravodobno provedu i prate revidiranu Direktivu o upućivanju radnika kako bi se tijekom upućivanja zaštitili radnici i njihova sloboda pružanja usluga, tako što će utvrditi obvezne odredbe o radnim uvjetima te zaštiti zdravlje i sigurnosti radnika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da potpuno iskoriste mogućnost primjene odredbi o plaćama i radnim uvjetima sadržanih u svim kolektivnim ugovorima na upućene radnike u EU-u i da osiguraju radnicima jednaku plaću za jednak rad na istom radnom mjestu i ravnopravne uvjete za poduzeća kao dio provedbe revidirane Direktive o upućivanju radnika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da provede temeljito istraživanje trendova koji utječu na radne uvjete upućenih državljana trećih zemalja; ističe potrebu za mogućim mjerama politike na razini Unije ili nacionalnoj razini na temelju ishoda tog istraživanja; izražava duboku zabrinutost zbog trenutačnog povećanja udjela državljana trećih zemalja u sektorima koji su poznati po nesigurnim uvjetima rada i slučajevima zlostavljanja; naglašava da su državljani trećih zemalja često izloženiji iskorištavanju i da im je zato potrebna zaštita; naglašava da iskorištavanje uključuje nasilne prakse poput lažnog objavljivanja oglasa, lažnog samozapošljavanja, lažnih poduzeća za podugovaranje i zapošljavanje, fiktivnih poduzeća i neprijavljenog rada; ističe da radnici državljani trećih zemalja mogu raditi u EU-u s radnom dozvolom, pod uvjetom da sve zaštitne mjere u nacionalnom radnom pravu i radnom pravu Unije učinkovito osiguravaju zaštitu i dostojanstvene radne uvjete i za državljane trećih zemalja, te da to neće utjecati na narušavanje tržišta; poziva Komisiju i države članice da osiguraju usklađenost s mjerodavnim pravima i pravilima o uvjetima zapošljavanja kad je riječ o državljanima trećih zemalja kako bi se otklonile zloupotrebe; poziva države članice da provedu zaštitne odredbe iz Direktive 2009/52/EZ te osiguraju pristupačan i djelotvoran mehanizam pritužbi kojim se omogućuje učinkovito potraživanje neisplaćenih plaća i doprinosa za socijalno osiguranje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na prirodu lanaca nabave na razini cijele Europe u strateškim industrijskim sektorima koji predstavljaju glavni izvor zapošljavanja i aktivnosti za mobilne radnike i uslužna poduzeća koja su snažno pogođena nekoordiniranim mjerama, kao što su različita pravila u pogledu testiranja na bolest COVID-19 i karantena, koje države članice uvode u svojim nastojanjima suzbijanja pandemije; poziva Komisiju da prida jednaku važnost osiguravanju sigurnih uvjeta za radnike kao i vraćanju slobode kretanja i tokova robe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da je neusklađenost razdoblja karantene, zahtjeva za testiranje i pravila o putovanjima u okviru Unije značajan izazov za brojna poduzeća i mnoge mobilne radnike i njihove obitelji, posebno u sektorima visoke mobilnosti; potiče države članice da koordiniraju napore za proširenje pokrića socijalnog osiguranja, pristupa naknadi za bolovanje i sustavima naknade za kratkoročnu nezaposlenost kako bi se zaštitili i pogranični, prekogranični i mobilni radnici te posebno oni koje je pogodila kriza te stoga žive u neimaštini, nezaposleni su, socijalno isključeni i u lošim životnim uvjetima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja da je za svakodnevni život ljudi ključno da se osnovna roba, kao što su hrana, medicinski proizvodi ili zaštitna oprema, nastavi isporučivati diljem EU-a u svakom trenutku; poziva Komisiju da osigura neometano slobodno kretanje osnovne robe i usluga na unutarnjem tržištu tijekom krize kao što je pandemija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Komisiju i države članice da prepoznaju mobilne radnike u strateškim proizvodnim lancima opskrbe, npr. za medicinsku opremu i ostalo, kao nužne i ključne te da stoga preispitaju primjenjivu obvezu karantene ako ne postoji opasnost za javno zdravlje i sigurnost, što dokazuje relevantno testiranje u skladu s Preporukom Vijeća o koordiniranom pristupu ograničenju slobodnog kretanja kao odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da ispita nedostatke u području zaštite u cilju osiguravanja dostojanstvenih radnih i životnih uvjeta za mobilne radnike i sprječavanja nepoštenih praksi te da propisno provede zakonodavstvo Unije o podugovaranju; poziva Komisiju da osigura općenitu solidarnu i pojedinačnu odgovornost u cijelom lancu podugovaranja kako bi se zaštitila radnička prava; naglašava da bi takva inicijativa trebala povećati transparentnost i pojačati odgovornost glavnih ugovaratelja u lancu podugovaranja zakonskim jamstvom plaćanja svih dospjelih doprinosa za socijalno osiguranje i radničkih prava te poticanjem nacionalnih vlasti da učinkovito uvedu odvraćajuće sankcije prema potrebi; poziva Komisiju da promiče i države članice da zajamče sindikatima pristup svim radnim mjestima, uključujući radnim mjestima izvan zemlje zaposlenja; poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere za jačanje i promicanje socijalnog dijaloga i autonomije socijalnih partnera te da potiču radnike da se organiziraju, što je ključni instrument za postizanje visokih standarda zapošljavanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da analizira negativni razvoj događaja povezan s mobilnosti radne snage, posebno odljevom mozgova u određenim sektorima i regijama; naglašava da mjere za zaustavljanje odljeva mozgova moraju biti usklađene s mjerama za promicanje uzlazne socijalne konvergencije; ustraje u tome da bi, unatoč pandemiji bolesti COVID-19, države članice trebale dopustiti i olakšati prelazak granica iz poslovnih razloga, kad je poslovna djelatnost u predmetnim sektorima dopuštena u državi članici domaćinu, kako bi se zaštitilo načelo jednakog postupanja među lokalnim i mobilnim radnicima; poziva Komisiju da utvrdi jasne kvantitativne i kvalitativne pokazatelje za potrebe europskog semestra i objavu preporuka za pojedinu zemlju kako bi se pratili primjena i provedba pravila o slobodnom kretanju radnika; poziva Komisiju da iznese preporuke za osiguravanje poštenih, pravičnih i dostojanstvenih životnih i radnih uvjeta za mobilne radnike; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da se ciljevi europskog stupa socijalnih prava, UN-ovih ciljeva održivog razvoja, europskog zelenog plana i strategije za rodnu ravnopravnost moraju odražavati i u pristupu jedinstvenom tržištu, promičući visoke socijalne i ekološke standarde kao preduvjet za povećanje produktivnosti; ističe ulogu javne nabave u postizanju tih ciljeva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče Komisiju da ponajprije osigura potpunu operativnost ELA-e kako bi pratila i promicala primjenu i provedbu prava Unije koje se odnosi na mobilnost radne snage i koordinaciju socijalne sigurnosti; potiče Komisiju da podrži i ojača kapacitet nadležnih nacionalnih tijela i suradnju među njima, kao i socijalnih partnera, kako bi se osigurali pravedna mobilnost utemeljena na pravima, odgovarajuće informiranje radnika i poslodavaca o njihovim pravima i obvezama te učinkovita prekogranična provedba radničkih prava, uključujući prenosivost prava i ovlaštenja, te da učinkovito riješi problem prijevare u sustavu socijalne sigurnosti i nepoštenih praksi; smatra da bi se ELA trebala usredotočiti na bolju provedbu i primjenu aktualnog zakonodavstva Unije kako bi tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu bilo pošteno i pravedno; ističe da bi ELA, radi svoje učinkovitosti u suzbijanju nezakonitih praksi, trebala dati prednost razvoju baze podataka u stvarnom vremenu za provjeru informacija od stranih pružatelja usluga; naglašava da ELA mora imati dovoljno sredstava za izvršenje svojih zadaća; ističe da bi djelomična integracija EURES-a u ELA-u trebala učvrstiti vezu između promicanja slobode kretanja i pružanja informacija te usklađenosti s relevantnim zakonodavnim okvirom kojim se štite mobilni radnici i građani; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da predloži odredbe okvira EU-a za borbu protiv nepoštenog tržišnog natjecanja u pogledu cijene rada kako bi se osigurala potpuna usklađenost s načelima jednakog postupanja i jednakih plaća i cijene rada za jednak rad na istom radnom mjestu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da je Parlament u više navrata zatražio od Komisije da povuče svoje prijedloge o europskoj e-kartici usluga i o reviziji postupka obavješćivanja u pogledu usluga; pozdravlja činjenicu da se to konačno učinilo u Programu rada Komisije za 2021.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da bi se digitalizacijom razmjene podataka među državama članicama moglo olakšati pošteno i pravično slobodno kretanje radnika, kao i provedba relevantnih pravila Unije; poziva Komisiju da nakon procjene učinka pokrene svoj prijedlog o digitalnom europskom broju socijalnog osiguranja bez nepotrebnog odlaganja, osiguravajući pritom da europski broj socijalnog osiguranja podliježe strogim pravilima o zaštiti podataka, što je potrebno za postizanje pravne sigurnosti radnika i poduzeća, pravedne mobilnosti te učinkovite zaštite, prenosivosti, sljedivosti i provedbe radničkih prava te da podrži pravedno tržišno natjecanje, čime se osiguravaju ravnopravni uvjeti za poduzeća; smatra da bi europski broj socijalnog osiguranja trebao nadopunjavati nacionalni broj socijalnog osiguranja i propise te olakšati Sustav elektroničke razmjene informacija o socijalnoj sigurnosti (EESSI) radi poboljšanja koordinacije i razmjene informacija između nadležnih nacionalnih tijela; ističe da bi se EESSI-jem trebala omogućiti brza i točna provjera statusa socijalnog osiguranja te omogućiti pojedincima i tijelima mehanizam za praćenje putem kojeg mogu jednostavno provjeriti police i doprinose; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava potrebu daljnjeg usklađivanja i koordiniranja propisa i postupaka praćenja mobilnosti radne snage, uključujući zajedničke standarde kontrole, zajedničke inspekcije i razmjenu informacija, pod vodstvom ELA-e i u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima; potiče države članice da pojačaju razmjenu najboljih praksi među nadležnim nacionalnim tijelima; poziva na to da se ELA-i dodijele prave ovlasti za provedbu inspekcije rada u prekograničnim slučajevima u suradnji s nadležnim nacionalnim tijelima; poziva ELA-u da unaprijedi prikupljanje podataka i da uspostavi baze podataka u stvarnom vremenu o mobilnosti radne snage radi analize i procjena rizika te radi pripreme informativnih kampanja i ciljanih inspekcija; podsjeća na to da ILO preporučuje uspostavu referentnog omjera od jednog inspektora rada na svakih 10 000 radnika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da bi financijska sredstva i bespovratna sredstva Unije trebala doprinijeti dostojanstvenom radu kako bi se promicali održivi razvoj i društveni napredak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća na važnost socijalnog dijaloga i u tom pogledu potiče veću uključenost socijalnih partnera u agencije, javna tijela, odbore i institucije Unije kako bi se zajamčile inicijative i zakonodavstvo koji su usmjereni na praksu i u kojima se uzimaju u obzir različiti modeli europskog tržišta rada; naglašava potrebu za poboljšanjem trijaloga na razini EU-a u osmišljavanju i provedbi propisa o pružanju usluga i mobilnosti radne snage, kao i u uzajamnom priznavanju struka, diploma, kvalifikacija i vještina u skladu s načelima sadržanim u europskom stupu socijalnih prava; poziva Komisiju, države članice i lokalne vlasti da surađuju sa socijalnim partnerima na osmišljavanju i provedbi neophodnih struktura potpore za usavršavanje i prekvalifikaciju radnika te da provedu relevantne javne politike i osiguraju kvalitetna radna mjesta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava potrebu za tim da se zaštita radnika i uključenost socijalnih partera postave u središte prava Unije u tom području kako bi se osigurali demokratsko funkcioniranje, gospodarski rast i visoki socijalni i ekološki standardi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da što prije predstavi novi strateški okvir o zdravlju i sigurnosti na radu nakon 2020. i da se posveti sprječavanju smrtnih slučajeva na radnom mjestu do 2030.; potiče Komisiju da predstavi prijedloge za direktivu o stresu na radnom mjestu i mišićno-koštanim poremećajima, direktivu o psihičkom zdravlju na radnom mjestu i strategiju EU-a o psihičkom zdravlju kako bi se zaštitili svi radnici na radnom mjestu; poziva Komisiju da, osim toga, predstavi ambiciozniju reviziju Direktive o karcinogenim i mutagenim tvarima te da uključi granične vrijednosti za najmanje 50 tvari u Direktivi o izloženosti karcinogenim i mutagenim tvarima na radnom mjestu; poziva na to da se u Direktivu uključe tvari koje štetno utječu na reproduktivni sustav; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju i države članice da riješe potrebu za sigurnim i zdravim radnim uvjetima radnika i samozaposlenih osoba, uključujući poseban naglasak na slobodno kretanje radnika, te da im zajamče dostojanstvene radne i životne uvjete, posebno u kontekstu nadolazeće revizije strateškog okvira Unije o zdravlju i sigurnosti na radu; potiče države članice da riješe problem neprijavljenog rada, uključujući neprijavljeni sezonski rad, poboljšanjem suradnje s Europskom platformom za rješavanje neprijavljenog rada, među ostalim, poticanjem bolje informiranosti među radnicima i poslodavcima o njihovim pravima i obvezama; poziva države članice da uvedu mjere ujednačeno i bez diskriminacije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče Komisiju i ELA-u da istraže brojne slučajeve onemogućivanja pristupa tržištu rada, te zlouporabe i diskriminacije u pogledu radnih uvjeta, na temelju nacionalnosti, što je postalo jasno vidljivo tijekom krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19; poziva ELA-u da nacionalnim socijalnim partnerima osigura pristupačne, transparentne i nediskriminirajuće postupke za podnošenje predmeta ELA-i i jamstva za njihovu učinkovitu obradu u skladu s Uredbom (EU) 2019/1149; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da primjenjuju sve preporuke Komisije o usvajanju, koordiniranju i ukidanju mjera koje se odnose na pandemiju bolesti COVID-19; poziva države članice da, osim toga, uspostave zajednički zdravstveni protokol za mobilne radnike, uključujući prekogranične i pogranične radnike, uzimajući u obzir smjernice Europskog centra za sprječavanje i kontrolu bolesti (ECDC); naglašava da bi vodeće načelo svih mjera koje se poduzimaju tijekom krize i na putu za oporavak trebalo biti zdravlje i sigurnost svih radnika, poštovanje temeljnih prava, uključujući jednako postupanje među lokalnim i mobilnim radnicima te istodobno prepoznavanje posebno osjetljive situacije pograničnih, upućenih, sezonskih, prekograničnih i drugih mobilnih radnika tijekom pandemije bolesti COVID-19 i nakon nje; podsjeća na ustavno pravo država članica da prekorače minimalne razine utvrđene u direktivama Europske unije kao dio njihovih nacionalnih demokratskih zakonodavnih procesa kako bi se ostvarili ciljevi politika kao što su osiguravanje kvalitetnih javnih usluga i zaštita visoke razine radnika, potrošača i okoliša; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je sloboda kretanja ozbiljno narušena zbog potpunog ili djelomičnog zatvaranja granica država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19; izražava žaljenje zbog toga što su zbog naglog, nekoordiniranog i iznenadnog zatvaranja granica i uvedenih popratnih mjera osobe koje su bile u tranzitu zapele, a one koje žive u pograničnim regijama ozbiljno pogođene zbog ograničavanja mogućnosti za prelazak granica radi posla ili pružanja i ostvarivanja usluga ili posjeta prijateljima ili članovima obitelji; ističe štetan učinak koji je zatvaranje unutarnjih i vanjskih granica imalo na međunarodne sektore poslovanja, znanosti i turizma; ističe da bi umjesto uvođenja graničnih kontrola države članice trebale nastojati poduzeti potrebne mjere kako bi ljudima omogućile prelazak granica uz istodobno jamčenje maksimalne sigurnosti i zaštite zdravlja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznaje ključnu ulogu europskih njegovatelja, osobito tijekom pandemije; poziva Komisiju da osigura njihovu mobilnost kako bi se ispunile potrebe različitih država članica i regija u pogledu demografskih izazova i bilo kakvih budućih izazova u području pandemije ili zdravlja; poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s državama članicama i lokalnim vlastima u okviru redovnog zakonodavnog postupka uvede zajednički protokol za slobodu kretanja utemeljen na znanosti na razini cijele Unije tijekom zdravstvene krize i drugih kriznih situacija te da pomno razmotri ulogu ELA-e u tom pogledu; poziva države članice koje još nisu ratificirale i provele Konvenciju ILO-a br. 189 o dostojnom radu za radnike u kućanstvu da je bez odlaganja ratificiraju i provedu; poziva države članice da uspostave pravne okvire za olakšavanje zakonitog zapošljavanja radnika u kućanstvu i njegovatelja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe potrebu za dodatnom upotrebom alata za usklađivanje i uzajamno priznavanje stručnih diploma, vještina i kvalifikacija diljem Unije kojima će se izbjeći birokracija i olakšati trgovina i promet, poštujući temeljno načelo jednakog postupanja i bez snižavanja obrazovnih standarda i mehanizama vrednovanja država članica; stoga poziva Komisiju i države članice da promiču i poboljšaju trenutačne mehanizme uzajamnog priznavanja i portale profesionalne mobilnosti kojima se olakšava i promiče transparentna mobilnost, kao što su portal za mobilnost pri zapošljavanju EURES, internetska platforma Europass i sustav klasifikacije europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO); posebno poziva države članice da uspostave prekogranična partnerstva kako bi pomogle mobilnim radnicima u prekograničnim regijama; poziva države članice da olakšaju slobodno kretanje osoba s invaliditetom unutar Unije te ih potiče da osiguraju usvajanje zajedničke europske definicije statusa invaliditeta u skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom i uzajamno priznavanje statusa invaliditeta među državama članicama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da nacionalne odredbe, prakse i propisi u pogledu pristupa i obavljanja određenih zanimanja te pristupa i pružanja usluga radi zaštite javnog interesa i radnika i/ili potrošača nisu prepreka produbljivanju jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da mobilnim radnicima osiguraju pristup osposobljavanju i prekvalifikaciji kako bi se riješio nedostatak radne snage u određenim sektorima i poduprli digitalna tranzicija i mjere u cilju ostvarenja klimatski neutralnog gospodarstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na temeljno pravo država članica da premaše minimalne razine utvrđene direktivama Europske unije, bez stvaranja nepotrebnih i nerazmjernih prepreka; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sa zabrinutošću primjećuje poteškoće u pristupu mobilnih radnika sustavima socijalne zaštite ili neodgovarajući pristup tim sustavima, osobito prekograničnih i pograničnih radnika; naglašava važnost koordiniranog djelovanja na razini Unije, no priznaje i pozdravlja uspješne bilateralne sporazume koje su potpisale države članice kako bi zajamčile prava socijalne zaštite svim radnicima, kako je utvrđeno u Preporuci Vijeća o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti; poziva Komisiju i države članice da osiguraju socijalna prava mobilnim radnicima u slučaju zdravstvene krize i drugih kriznih situacija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća na to da su dobri uvjeti rada i zapošljavanja konkurentska prednost poduzeća u privlačenju kvalificiranih radnika; ističe važnost korporativnih ulaganja u formalno i neformalno osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi se podržala pravedna tranzicija na digitalno i kružno gospodarstvo; naglašava da poduzeća koja se koriste umjetnom inteligencijom, robotikom i povezanim tehnologijama imaju odgovornost osigurati odgovarajuće prekvalificiranje i usavršavanje za sve zaposlenike kako bi mogli naučiti upotrebljavati digitalne alate i raditi s kobotovima i drugim novim tehnologijama, čime se prilagođavaju promjenjivim potrebama tržišta rada i ostaju zaposleni; u tom pogledu naglašava važnost Okvirnog sporazuma o digitalizaciji europskih socijalnih partnera; podsjeća na to da se u prethodno navedenom sporazumu navodi odgovornost poslodavaca da osiguraju prekvalifikaciju i usavršavanje radnika, posebno u cilju digitalizacije radnih mjesta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava potrebu za potpunom digitalizacijom postupaka u pogledu mobilnosti radne snage i upućivanja radnika kako bi se poboljšali pružanje i razmjena informacija među nacionalnim tijelima i kako bi se omogućila učinkovita provedba, među ostalim, putem osnivanja jedinstvene službe za pomoć radnicima i budućim poslodavcima u području mjerodavnih pravila EU-a kojoj će u ELA-i biti i digitalno i fizičko sjedište; potiče države članice da u potpunosti podrže digitalizaciju javnih usluga, posebno ustanove socijalne sigurnosti, kako bi olakšale postupke mobilnosti europskih radnika te istodobno osigurale prenosivost prava i usklađenost s obvezama povezanima sa slobodom kretanja; naglašava potrebu za izradom boljih statističkih alata za mjerenje neusklađenost ponuđenih i traženih vještina na europskim tržištima rada i za procjenom potreba tržištâ rada i razlika među njima; naglašava važnost EURES-a i posebno skreće pozornost na povezivanje djelovanja EURES-a s potrebama tržišta rada kako bi se ispunile prioritetne sektorske potrebe i potrebe za vještinama i kako bi se pružila potpora tražiteljima posla u pronalasku novog zaposlenja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da u razumnom roku nastavi evaluaciju mandata ELA-e nakon najmanje dvije godine rada tog tijela u punom kapacitetu; potiče Komisiju da uključi dionike s temeljitim poznavanjem različitih modela tržišta rada u rad i evaluacije ELA-e; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da predloži zakonodavni okvir u svrhu utvrđivanja uvjeta rada na daljinu diljem EU-a i zajamči pristojne uvjete rada i zapošljavanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju, države članice i lokalne vlasti da surađuju sa socijalnim partnerima i ELA-om na utvrđivanju posebnih sektorskih strategija kako ne bi samo promicali i olakšavali dobrovoljnu mobilnost radnika, nego kako bi isto tako osmislili i proveli neophodne strukture potpore za usavršavanje i prekvalifikaciju radnika te proveli relevantne javne politike i pružili mogućnosti zaposlenja na visokokvalitetnim radnim mjestima koja odgovaraju vještinama radnika; naglašava dodanu vrijednost uzajamnog priznavanja usklađenosti vještina i kvalifikacija s pomoću aktualnih mehanizama za priznavanje kao što su portal za mobilnost pri zapošljavanju EURES, internetska platforma Europass i klasifikacijski sustav ESCO; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izražava zabrinutost zbog toga što je pristup zaposlenika i poslodavaca informacijama o mobilnosti radne snage i usluga i dalje izazov; primjećuje da su informacije o uvjetima zaposlenja i kolektivnim ugovorima, koje su dostupne na jedinstvenim službenim nacionalnim internetskim stranicama, često vrlo ograničene naravi i može im se pristupiti samo na nekim jezicima; stoga poziva Komisiju da poboljša pristup informacijama izradom jedinstvenog predloška za službene nacionalne internetske stranice; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potiče države članice da se pobrinu za odgovarajuću koordinaciju socijalne sigurnosti, uključujući aktualnom revizijom Uredbe (EZ) br. 883/2004 te jačanjem prenosivosti prava, pridajući pritom posebnu pozornost prenosivosti naknada socijalne sigurnosti za osobe s invaliditetom; naglašava da digitalizacija pruža nezapamćene mogućnosti za olakšavanje prekograničnog rada mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća uz osiguravanje stroge usklađenosti s pravilima pravedne mobilnosti; ističe važnost prethodnog obavješćivanja i primjene potvrde A1 prije nego što radnik započne svoj prekogranični rad; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da se provedbom pravila Unije o mobilnosti radne snage moraju osigurati načelo jednakog postupanja, načelo nediskriminacije i zaštite radnika te smanjiti nepotrebno administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da ispita nedostatke u zaštiti i razmotri potrebu za revizijom Direktive 2008/104/EZ o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje kako bi se osigurali dostojanstveni uvjeti rada i zapošljavanja za radnike zaposlene preko poduzeća za privremeno zapošljavanje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da se radnici s invaliditetom i dalje suočavaju s višestrukim preprekama zbog čega im je teško ili nemoguće u potpunosti iskoristiti mogućnosti slobodnog kretanja usluga; poziva države članice da bez odgode provedu Direktivu (EU) 2019/882 (Europski akt o pristupačnosti) kako bi se učinkovito uklonile prepreke za radnike s invaliditetom te zajamčila dostupnost pristupačnih usluga i primjerenost uvjeta pružanja usluga; naglašava da je iznimno važno postići potpuno pristupačno jedinstveno tržište kojim se jamči jednako postupanje te ekonomska i socijalna integracija radnika s invaliditetom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1.

(2)  SL L 186, 11.7.2019., str. 21.

(3)  SL L 141, 27.5.2011., str. 1.

(4)  SL L 107, 22.4.2016., str. 1.

(5)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(6)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

(7)  SL L 300, 14.11.2009., str. 51.

(8)  SL L 300, 14.11.2009., str. 72.

(9)  SL L 293, 31.10.2008., str. 3.

(10)  SL L 102, 11.4.2006., str. 1.

(11)  SL L 364, 12.12.1992., str. 7.

(12)  SL L 128, 30.4.2014., str. 8.

(13)  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.

(14)  SL L 80, 23.3.2002., str. 35.

(15)  SL L 167, 2.7.1999., str. 33.

(16)  SL L 124, 20.5.2009., str. 30.

(17)  SL L 18, 21.1.1997., str. 1.

(18)  SL L 173, 9.7.2018., str. 16.

(19)  SL L 159, 28.5.2014., str. 11.

(20)  SL L 249, 31.7.2020., str. 49.

(21)  SL L 185, 11.7.2019., str. 44.

(22)  SL L 65, 11.3.2016., str. 12.

(23)  SL C 189, 15.6.2017., str. 15.

(24)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0176.

(25)  SL C 337, 20.9.2018., str. 135.

(26)  SL C 482, 23.12.2016., str. 31.

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2010/working-conditions-industrial-relations/posted-workers-in-the-european-union

(28)  Europska komisija, Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, Godišnje izvješće o mobilnosti radne snage unutar EU-a za 2017., Konačno izvješće iz siječnja 2018., 2018. Europska komisija, Studija o kretanju kvalificirane radne snage, Konačno izvješće (sastavio OUK), 2018.; Malmström, Cecilia, Predgovor publikaciji Rethinking the attractiveness of EU Labour Immigration Policies: Comparative perspectives on the EU, the US, Canada and beyond (Preispitivanje privlačnosti politika EU-a o radnoj imigraciji: usporedne perspektive EU-a, SAD-a, Kanade i šire), urednici S. Carrera, E. Guild i K. Eisele, CEPS, 2018.

(29)  Baza podataka OECD-a „Skills for Jobs”, https://www.oecdskillsforjobsdatabase.org/#FR/_.

(30)  Direktiva (EU) 2018/957 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o izmjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (SL L 173, 9.7.2018., str. 16.).

(31)  Europska komisija, Godišnje izvješće o mobilnosti radne snage unutar EU-a za 2019., siječanj 2020.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/151

---

P9_TA(2021)0250

Ubrzanje napretka i borba protiv nejednakosti u cilju iskorjenjivanja AIDS-a kao prijetnje javnom zdravlju do 2030.

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o ubrzanju napretka i borbi protiv nejednakosti u cilju iskorjenjivanja AIDS-a kao prijetnje javnom zdravlju do 2030. (2021/2604(RSP))

(2022/C 15/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir sastanak na visokoj razini Opće skupštine Ujedinjenih naroda o HIV-u/AIDS-u koji će se održati u New Yorku od 8. do 10. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na visokoj razini Opće skupštine Ujedinjenih naroda o HIV-u/AIDS-u koji će se održati u New Yorku od 8. do 10. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Političku deklaraciju o HIV-u i AIDS-u: o proceduri za ubrzavanje borbe protiv HIV-a i okončanju epidemije AIDS-a do 2030., koju je Opća skupština UN-a usvojila 8. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Političku deklaraciju o HIV-u i AIDS-u: o proceduri za ubrzavanje borbe protiv HIV-a i okončanju epidemije AIDS-a do 2030., koju je Opća skupština UN-a usvojila 8. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Političku deklaraciju sa sastanka na visokoj razini o univerzalnom zdravstvenom osiguranju, koju je Opća skupština UN-a usvojila 18. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Političku deklaraciju sa sastanka na visokoj razini o univerzalnom zdravstvenom osiguranju, koju je Opća skupština UN-a usvojila 18. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir ažurirano globalno izvješće UNAIDS-a o AIDS-u naslovljeno „Iskorištavanje trenutka – rješavanje ukorijenjenih nejednakosti radi zaustavljanja epidemija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažurirano globalno izvješće UNAIDS-a o AIDS-u naslovljeno „Iskorištavanje trenutka – rješavanje ukorijenjenih nejednakosti radi zaustavljanja epidemija”,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava za 2019. o odgovoru na HIV, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava za 2019. o odgovoru na HIV,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Abuje od 27. travnja 2001. o HIV-u/AIDS-u, tuberkulozi i drugim povezanim zaraznim bolestima, Zajedničko stajalište Afrike predstavljeno na sastanku na visokoj razini 2016. i Katalitički okvir za iskorjenjivanje AIDS-a, tuberkuloze i malarije u Africi do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Abuje od 27. travnja 2001. o HIV-u/AIDS-u, tuberkulozi i drugim povezanim zaraznim bolestima, Zajedničko stajalište Afrike predstavljeno na sastanku na visokoj razini 2016. i Katalitički okvir za iskorjenjivanje AIDS-a, tuberkuloze i malarije u Africi do 2030.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja, usvojene u New Yorku u rujnu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja, usvojene u New Yorku u rujnu 2015.,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju te ishode njihovih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju te ishode njihovih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o rodnim pitanjima u okviru razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o rodnim pitanjima u okviru razvoja,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III za razdoblje 2021. – 2025., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III za razdoblje 2021. – 2025.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024.,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju: naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju: naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost.

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 8. srpnja 2010. o pristupu koji se temelji na pravima u odgovoru EU-a na HIV/AIDS (1) te od 5. srpnja 2017.o mjerama EU-a za suzbijanje HIV-a/AIDS-a, tuberkuloze i hepatitisa C (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 8. srpnja 2010. o pristupu koji se temelji na pravima u odgovoru EU-a na HIV/AIDS (1) te od 5. srpnja 2017.o mjerama EU-a za suzbijanje HIV-a/AIDS-a, tuberkuloze i hepatitisa C (2),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o ubrzavanju napretka i borbi protiv nejednakosti u cilju iskorjenjivanja AIDS-a kao prijetnje javnom zdravlju do 2030. (O-000027/2021 – B9-0015/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o ubrzavanju napretka i borbi protiv nejednakosti u cilju iskorjenjivanja AIDS-a kao prijetnje javnom zdravlju do 2030. (O-000027/2021 – B9-0015/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za razvoj,

| A. | budući da je od početka epidemije 1981. oko 76 milijuna ljudi zaraženo, a gotovo 33 milijuna ljudi umrlo od uzroka povezanih s AIDS-om; budući da je epidemija HIV-a i dalje globalna kriza i da ukupno 38 milijuna ljudi živi s HIV-om; budući da se 2019. godine 1,7 milijun ljudi zarazilo HIV-om; |
| --- | --- |

A.

budući da je od početka epidemije 1981. oko 76 milijuna ljudi zaraženo, a gotovo 33 milijuna ljudi umrlo od uzroka povezanih s AIDS-om; budući da je epidemija HIV-a i dalje globalna kriza i da ukupno 38 milijuna ljudi živi s HIV-om; budući da se 2019. godine 1,7 milijun ljudi zarazilo HIV-om;

| B. | budući da 2019. godine 12 milijuna osoba zaraženih HIV-om u svijetu nije imalo pristup antiretroviralnom liječenju te da je 700 000 umrlo od posljedica AIDS-a; |
| --- | --- |

B.

budući da 2019. godine 12 milijuna osoba zaraženih HIV-om u svijetu nije imalo pristup antiretroviralnom liječenju te da je 700 000 umrlo od posljedica AIDS-a;

| C. | budući da univerzalni pristup antiretroviralnom liječenju HIV-a i skrbi znatno smanjuje rizik od daljnjeg prenošenja te osobama oboljelima od HIV-a omogućuje gotovo normalan očekivani životni vijek i kvalitetu života koja se može usporediti s kvalitetom života osoba koje nisu HIV pozitivne; |
| --- | --- |

C.

budući da univerzalni pristup antiretroviralnom liječenju HIV-a i skrbi znatno smanjuje rizik od daljnjeg prenošenja te osobama oboljelima od HIV-a omogućuje gotovo normalan očekivani životni vijek i kvalitetu života koja se može usporediti s kvalitetom života osoba koje nisu HIV pozitivne;

| D. | budući da se nejednakosti koje potiču epidemiju HIV-a, uključujući kršenje ljudskih prava te spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, u kontekstu Pekinške platforme za djelovanje i Programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju te ishoda njihovih revizijskih konferencija, kao i stigmatizacija i diskriminacija, pogoršavaju i dodatno su naglašene zbog bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

D.

budući da se nejednakosti koje potiču epidemiju HIV-a, uključujući kršenje ljudskih prava te spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, u kontekstu Pekinške platforme za djelovanje i Programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju te ishoda njihovih revizijskih konferencija, kao i stigmatizacija i diskriminacija, pogoršavaju i dodatno su naglašene zbog bolesti COVID-19;

| E. | budući da su muškarci koji imaju spolne odnose s muškarcima, transrodne osobe, osobe koje intravenski uzimaju droge, seksualni radnici i njihovi klijenti te zatvorenici (ključne populacije) izloženiji riziku od HIV-a nego druge skupine; budući da je njihovo sudjelovanje ključno u odgovoru na HIV; |
| --- | --- |

E.

budući da su muškarci koji imaju spolne odnose s muškarcima, transrodne osobe, osobe koje intravenski uzimaju droge, seksualni radnici i njihovi klijenti te zatvorenici (ključne populacije) izloženiji riziku od HIV-a nego druge skupine; budući da je njihovo sudjelovanje ključno u odgovoru na HIV;

| F. | budući da u 159 zemalja postoji barem jedan diskriminirajući ili sankcionirajući zakon koji sprečava borbu protiv HIV-a; budući da kriminalizacija osoba koje žive s HIV-om ili pripadaju rizičnim skupinama pogoršava stigmu i diskriminaciju, smanjuje upotrebu preventivnih i zdravstvenih usluga i dovodi do povećanja incidencije HIV-a |
| --- | --- |

F.

budući da u 159 zemalja postoji barem jedan diskriminirajući ili sankcionirajući zakon koji sprečava borbu protiv HIV-a; budući da kriminalizacija osoba koje žive s HIV-om ili pripadaju rizičnim skupinama pogoršava stigmu i diskriminaciju, smanjuje upotrebu preventivnih i zdravstvenih usluga i dovodi do povećanja incidencije HIV-a

| G. | budući da rodna neravnopravnost, nejednak pristup obrazovanju i uslugama i informacijama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem te seksualno i rodno uvjetovano nasilje povećavaju rizik zaraze žena i djevojčica HIV-om, pri čemu su bolesti povezane s AIDS-om među vodećim uzrocima smrti među ženama reproduktivne dobi u svijetu; |
| --- | --- |

G.

budući da rodna neravnopravnost, nejednak pristup obrazovanju i uslugama i informacijama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem te seksualno i rodno uvjetovano nasilje povećavaju rizik zaraze žena i djevojčica HIV-om, pri čemu su bolesti povezane s AIDS-om među vodećim uzrocima smrti među ženama reproduktivne dobi u svijetu;

| H. | budući da postojeće metode prevencije nisu dovoljne za zaustavljanje širenja HIV-a, posebno među ženama, koje su nerazmjerno pogođene epidemijom, posebno u supsaharskoj Africi; budući da postoji potreba za ulaganjem u istraživanje i inovacije novih i poboljšanih alata za sprečavanje, dijagnosticiranje i liječenje HIV-a i AIDS-a, uključujući rodno osjetljive alate, i nove mogućnosti liječenja kako bi se odgovorilo na pojavu otpornosti na lijekove protiv HIV-a; |
| --- | --- |

H.

budući da postojeće metode prevencije nisu dovoljne za zaustavljanje širenja HIV-a, posebno među ženama, koje su nerazmjerno pogođene epidemijom, posebno u supsaharskoj Africi; budući da postoji potreba za ulaganjem u istraživanje i inovacije novih i poboljšanih alata za sprečavanje, dijagnosticiranje i liječenje HIV-a i AIDS-a, uključujući rodno osjetljive alate, i nove mogućnosti liječenja kako bi se odgovorilo na pojavu otpornosti na lijekove protiv HIV-a;

| I. | budući da mladi u dobi od 15 do 27 godina čine više od jedne trećine svih novih slučajeva zaraze među odraslim osobama i budući da se broj smrtnih slučajeva povezanih s AIDS-om povećava među adolescentima; budući da mladi imaju ograničen pristup socijalnoj zaštiti, spolnoj i reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi i programima kojima im se omogućuje zaštita od HIV-a; |
| --- | --- |

I.

budući da mladi u dobi od 15 do 27 godina čine više od jedne trećine svih novih slučajeva zaraze među odraslim osobama i budući da se broj smrtnih slučajeva povezanih s AIDS-om povećava među adolescentima; budući da mladi imaju ograničen pristup socijalnoj zaštiti, spolnoj i reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi i programima kojima im se omogućuje zaštita od HIV-a;

| J. | budući da je obvezan sveobuhvatni spolni odgoj u školskim sustavima ključan za sprečavanje širenja AIDS-a i drugih spolno prenosivih bolesti; |
| --- | --- |

J.

budući da je obvezan sveobuhvatni spolni odgoj u školskim sustavima ključan za sprečavanje širenja AIDS-a i drugih spolno prenosivih bolesti;

| K. | budući da su osobe u teškim humanitarnim situacijama te neformalnim i nestabilnim okruženjima, osobe s invaliditetom, autohtono stanovništvo, pripadnici zajednice LGBTIQ+ te migrantske i mobilne populacije izložene zarazi HIV-om i suočene s jedinstvenim izazovima u pristupu uslugama povezanima s HIV-om; |
| --- | --- |

K.

budući da su osobe u teškim humanitarnim situacijama te neformalnim i nestabilnim okruženjima, osobe s invaliditetom, autohtono stanovništvo, pripadnici zajednice LGBTIQ+ te migrantske i mobilne populacije izložene zarazi HIV-om i suočene s jedinstvenim izazovima u pristupu uslugama povezanima s HIV-om;

| L. | budući da je supsaharska Afrika i dalje najteže pogođena regija s 57 % svih novih slučajeva zaraze HIV-om i 84 % slučajeva infekcije HIV-om kod djece (do 14 godina), uz mnogo veću prevalenciju HIV-a kod žena nego kod muškaraca, pri čemu se 4 500 djevojčica i mladih žena (u dobi između 15 i 24 godine) svakog tjedna zarazi HIV-om, te 25,6 milijuna ljudi koji žive s HIV-om; |
| --- | --- |

L.

budući da je supsaharska Afrika i dalje najteže pogođena regija s 57 % svih novih slučajeva zaraze HIV-om i 84 % slučajeva infekcije HIV-om kod djece (do 14 godina), uz mnogo veću prevalenciju HIV-a kod žena nego kod muškaraca, pri čemu se 4 500 djevojčica i mladih žena (u dobi između 15 i 24 godine) svakog tjedna zarazi HIV-om, te 25,6 milijuna ljudi koji žive s HIV-om;

| M. | budući da pandemija bolesti COVID-19 predstavlja dodatne izazove za odgovor na AIDS i da je poništila neka od dosadašnjih postignuća, pri čemu nekoliko zemalja nije ostvarilo svoje ciljeve za 2020.; budući da se time ugrožava ostvarenje cilja održivog razvoja o iskorjenjivanju AIDS-a kao prijetnje javnom zdravlju do 2030.; |
| --- | --- |

M.

budući da pandemija bolesti COVID-19 predstavlja dodatne izazove za odgovor na AIDS i da je poništila neka od dosadašnjih postignuća, pri čemu nekoliko zemalja nije ostvarilo svoje ciljeve za 2020.; budući da se time ugrožava ostvarenje cilja održivog razvoja o iskorjenjivanju AIDS-a kao prijetnje javnom zdravlju do 2030.;

| N. | budući da je potrebno ojačati otporne i održive zdravstvene sustave kao dio univerzalnog zdravstvenog osiguranja, uz istodobno očuvanje rezultata postignutih u borbi protiv AIDS-a; |
| --- | --- |

N.

budući da je potrebno ojačati otporne i održive zdravstvene sustave kao dio univerzalnog zdravstvenog osiguranja, uz istodobno očuvanje rezultata postignutih u borbi protiv AIDS-a;

| O. | budući da se za ostvarivanje prava na zdravlje treba riješiti problem nejednakosti u pristupu uslugama i unaprijediti kvaliteta života i dobrobit osoba koje žive s HIV-om i kojima prijeti rizik od HIV-a tijekom cijelog životnog vijeka; |
| --- | --- |

O.

budući da se za ostvarivanje prava na zdravlje treba riješiti problem nejednakosti u pristupu uslugama i unaprijediti kvaliteta života i dobrobit osoba koje žive s HIV-om i kojima prijeti rizik od HIV-a tijekom cijelog životnog vijeka;

| P. | budući da su zajednice i mjere pod vodstvom zajednice, koje su ključne za borbu protiv HIV-a, oslabljene akutnim nedostatkom financijskih sredstava, smanjenjem prostora za djelovanje civilnog društva i nedovoljnim sudjelovanjem i integracijom svih aktera u mjerama koje se poduzimaju na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

P.

budući da su zajednice i mjere pod vodstvom zajednice, koje su ključne za borbu protiv HIV-a, oslabljene akutnim nedostatkom financijskih sredstava, smanjenjem prostora za djelovanje civilnog društva i nedovoljnim sudjelovanjem i integracijom svih aktera u mjerama koje se poduzimaju na nacionalnoj razini;

| Q. | budući da nekoliko zemalja u razvoju sa srednjim dohotkom zbog patentne zaštite ima poteškoća s uvozom ili lokalnom proizvodnjom generičkih verzija antiretroviralnih lijekova; budući da multinacionalne farmaceutske kompanije zemljama u razvoju sa srednjim dohotkom sve manje daju donacije, omogućuju snižene cijene i dobrovoljno licenciranje, čime im se otežava pristup cjenovno pristupačnim generičkim lijekovima; |
| --- | --- |

Q.

budući da nekoliko zemalja u razvoju sa srednjim dohotkom zbog patentne zaštite ima poteškoća s uvozom ili lokalnom proizvodnjom generičkih verzija antiretroviralnih lijekova; budući da multinacionalne farmaceutske kompanije zemljama u razvoju sa srednjim dohotkom sve manje daju donacije, omogućuju snižene cijene i dobrovoljno licenciranje, čime im se otežava pristup cjenovno pristupačnim generičkim lijekovima;

| R. | budući da ljudsko pravo na zdravlje ima prednost pred pravilima o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS); budući da se Deklaracijom iz Dohe o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i javnom zdravlju potvrđuje pravo zemalja u razvoju da u potpunosti iskoriste odredbe o fleksibilnosti iz tog Sporazuma kako bi se zaštitilo javno zdravlje, te posebno osigurao pristup lijekovima za sve; |
| --- | --- |

R.

budući da ljudsko pravo na zdravlje ima prednost pred pravilima o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS); budući da se Deklaracijom iz Dohe o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i javnom zdravlju potvrđuje pravo zemalja u razvoju da u potpunosti iskoriste odredbe o fleksibilnosti iz tog Sporazuma kako bi se zaštitilo javno zdravlje, te posebno osigurao pristup lijekovima za sve;

| S. | budući da Globalni fond za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije, osnovan nakon globalnog porasta slučajeva HIV-a/AIDS-a, ima važnu ulogu u kontekstu borbe protiv HIV-a/AIDS-a; |
| --- | --- |

S.

budući da Globalni fond za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije, osnovan nakon globalnog porasta slučajeva HIV-a/AIDS-a, ima važnu ulogu u kontekstu borbe protiv HIV-a/AIDS-a;

| 1. | ističe važnost pozitivnog ishoda sastanka UN-a na visokoj razini o HIV-u/AIDS-u koji će se održati od 8. do 10. lipnja 2021.; traži od Vijeća da doprinese donošenju ambicioznih obveza usmjerenih na budućnost u okviru političke deklaracije o HIV-u/AIDS-u; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno potvrđuje da svi imaju pravo na uživanje najvišeg mogućeg zdravstvenog standarda, kao i na jednakost koja omogućuje dostojanstven život; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pohvaljuje ulogu EU u multisektorskom globalnom odgovoru na AIDS i poziva Komisiju da AIDS tretira kao globalnu javnozdravstvenu krizu i da pojača napore na ispunjavanju ciljeva do 2025., među ostalim povećanjem financiranja za UNAIDS i Globalni fond za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | inzistira na tome da je neophodno osigurati dovoljna sredstava za Globalni fond za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije kako bi on imao odlučujuću ulogu u borbi protiv HIV-a/AIDS-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da su za globalni odgovor na AIDS potrebni međusektorski pristup i suradnja na više razina koje karakteriziraju pravovremeni odgovori, širok opseg, uključivost, partnerstvo i inovacije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da osigura da se programom Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju podupiru napori partnerskih zemalja u izgradnji snažnih i otpornih zdravstvenih sustava, uključujući zdravstvene istraživačke i regulatorne sustave te sustave zajednice za zdravlje, koji mogu pružiti univerzalno zdravstveno osiguranje koje će obuhvaćati i liječenje HIV-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahtijeva da Europska služba za vanjsko djelovanje, Komisija i države članice iskoriste provedbu Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost III za rješavanje pitanja ljudskih prava i rodne nejednakosti, koji doprinose širenju HIV-a/AIDS-a, davanjem prednosti borbi protiv stigmatizacije i diskriminacije, seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, kriminalizacije istospolnih odnosa i drugih sankcionirajućih i diskriminirajućih zakona i politika kako bi se doprinijelo univerzalnom pristupu spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, pristupu kvalitetnom obrazovanju, uključujući sveobuhvatan spolni odgoj, pošten i pristupačan pristup zdravstvenoj zaštiti, pristup tržištu rada i uključivanje pogođenih zajednica u sva područja javnog života; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da surađuju s partnerskim zemljama kako bi one uvele obvezan sveobuhvatni spolni odgoj u nacionalne obrazovne planove radi sprečavanja širenja AIDS-a i drugih spolno prenosivih bolesti, posebno u zemljama s najvišim stopama zaraze; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da je zdravlje nužan preduvjet za ljudski razvoj; traži da Komisija u okviru strategije EU-a i Afrike prednost da zdravlju, što podrazumijeva mobiliziranje dodatnih javnih sredstava kako bi se zajamčila univerzalna zdravstvena zaštita, uključujući sredstva za spolno i reproduktivno zdravlje i prava, HIV, tuberkulozu i malariju, kao i stavljanje naglaska na globalno istraživanje i razvoj u području zdravstva, jačanje suradnje EU-a i Afrike na istraživanju i inovacijama u području zdravstva te zajedničko jačanje afričkih i europskih proizvodnih kapaciteta za zdravstvene proizvode, opremu i lijekove; ističe da bi razvojna pomoć prije svega trebala biti usmjerena na osiguravanje horizontalne pokrivenosti univerzalnim zdravstvenim sustavom na osnovi holističkog pristupa temeljenog na pravima, što podrazumijeva da se u potpunosti vodi računa o višedimenzionalnoj naravi zdravlja, uz njegovu snažnu povezanost s rodnim pitanjima, sigurnošću opskrbe hranom i prehranom, vodom i sanitarnim uvjetima, obrazovanjem i siromaštvom, u skladu s pristupom „Jedno zdravlje”; posebno poziva na promicanje ulaganja u integrirana prava osoba koje žive s HIV-om te u seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, s naglaskom na žene i djevojke, seksualne radnike, transrodne osobe, osobe koje intravenski uzimaju droge, zatvorenike i druge ranjive skupine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da se pozabavi problemom iznimno niske razine rasprostranjenosti liječenja djece koja boluju od HIV-a te da trudnicama i dojiljama osigura pristup uslugama povezanima s HIV-om kako bi se izbjegao prijenos HIV-a s majke na dijete; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice i Komisiju da osiguraju odgovarajuću razinu izdvajanja i mobilizacije sredstava koja je potrebna za ostvarenje ciljeva do 2025. u svim državama članicama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama i partnerima kako bi se prednost dala integriranom pristupu globalnoj zdravstvenoj zaštiti koji uključuje borbu protiv postojećih pandemija kao što je HIV i novih pandemija, kao dio programa univerzalnog zdravstvenog osiguranja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i Vijeće da preuzmu snažnu političku ulogu u dijalogu sa zemljama u razvoju partnerima EU-a, uključujući susjedne zemlje, i da osiguraju uvođenje planova za održiv prelazak na domaće financiranje da bi programi za suzbijanje HIV-a bili djelotvorni i održivi te da bi se pojačali nakon ukidanja potpore međunarodnih donatora; poziva Komisiju i Vijeće da nastave blisko surađivati s tim zemljama kako bi osigurali da one preuzmu odgovornost za svoje programe suzbijanja HIV-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da uspostavi jasnu i usklađenu globalnu strategiju EU-a za cijepljenje protiv bolesti COVID-19, s naglaskom na osiguravanju jednakog, cjenovno pristupačnog i pravodobnog pristupa cijepljenju za osobe u zemljama u razvoju, posebno one koje pripadaju ranjivim i visokorizičnim skupinama, uključujući osobe zaražene HIV-om/AIDS-om; stoga poziva EU da podupre inicijativu Indije i Južne Afrike u okviru Svjetske trgovinske organizacije u pogledu privremenog izuzeća iz prava intelektualnog vlasništva za cjepivo, opremu i terapiju protiv bolesti COVID-19 te apelira na farmaceutska trgovačka društva da razmjenjuju znanja i podatke preko pričuve Svjetske zdravstvene organizacije za pristup tehnologijama u borbi protiv bolesti COVID-19 (C-TAP); |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da globalni odgovor na COVID-19 uključuje iskustva stečena u borbi protiv HIV-a, kao što su: zaštita ljudskih prava i borba protiv stigmatizacije i diskriminacije, osobito među ključnim i drugim osjetljivim populacijama; borba protiv rodno uvjetovanih prepreka pristupu zdravstvenoj zaštiti; pružanje potpore zdravstvenim radnicima i istraživačima, posebno u okruženju s ograničenim resursima; uključivanje zajednica u odgovor; i pravedno dodjeljivanje ograničenih sredstava i novih alata kako nitko ne bi bio zapostavljen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apelira na EU da uspostavi sveobuhvatnu globalnu strategiju i plan za postizanje ciljeva održivog razvoja, uključujući one koji se odnose na zdravlje i ciljeve za smanjenje zaraze HIV-om/AIDS-om; napominje da bi se tom strategijom posebno trebao uzeti u obzir učinak bolesti COVID-19 jer je postizanje ciljeva održivog razvoja ključno za našu pripravnost i pripravnost naših zdravstvenih sustava na buduće pandemije i druge šokove; poziva na učinkovitu dugoročnu globalnu strategiju EU-a za zdravlje; ustraje u tome da Komisija treba udvostručiti napore i pojačati rad na učinkovitim globalnim zdravstvenim programima usmjerenima na zdravstvene sustave u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama i partnerima kako bi podržala usluge koje odgovaraju potrebama ključne populacije i drugih prioritetnih populacija koje se suočavaju s jedinstvenim izazovima u pristupu uslugama povezanima s HIV-om, među ostalim tako što će se mladima pružati usluge u području spolnog i reproduktivnog zdravlja prilagođene toj publici; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama i partnerima kako bi se olakšala i zagovarala veća angažiranost na pružanju liječenja HIV-a u svim područjima zahvaćenim sukobima i na zaustavljanju diskriminiranja izbjeglica zbog HIV-a, posebno u pogledu jednakog pristupa antiretroviralnom liječenju i zdravstvenim uslugama u zemljama domaćinima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama i partnerima kako bi se povećala potpora socijalnoj zaštiti, uključujući za sigurnost opskrbe hranom i prehranu ugroženih populacija, posebno osoba s invaliditetom, starijih osoba koje žive s HIV-om i djece siročadi zbog AIDS-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama i partnerima kako bi podupirala angažman zajednice i mjere pod vodstvom zajednice i ulagala u njih jer su oni ključni elementi u učinkovitom odgovoru na HIV/AIDS te u borbi protiv stigmatizacije i diskriminacije povezane s HIV-om/AIDS-om te kako bi se prevencija HIV-a i skrb za osobe koje žive s HIV-om integrirali s drugim lokalnim zdravstvenim uslugama koje bi trebale postati ulazne točke za pružanje informacija o HIV-u, obrazovanje, komunikaciju i osposobljavanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da promiču ulaganja u prikupljanje podataka u realnom vremenu i solidnu bazu podataka cjenovno pristupačnih i dostupnih, rodno osjetljivih dijagnostičkih testiranja, potencijalnih terapija, cjepiva za HIV i drugih zaraznih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih zaraznih bolesti te da ojačaju regionalne i međuregionalne kapacitete i suradnju u znanosti, istraživanju i inovacijama; potiče EU da pruži posebnu potporu zemljama u razvoju, posebno najslabije razvijenim zemljama, u učinkovitoj provedbi fleksibilnih mogućnosti predviđenih Sporazumom o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva za zaštitu javnog zdravlja, posebno u pogledu obveznog licenciranja i paralelnog uvoza, te da optimizira upotrebu dobrovoljnih mehanizama licenciranja i dijeljenja tehnologija kako bi se ispunili ciljevi javnog zdravlja inzistiranjem na tome da multinacionalne farmaceutske kompanije u takve mehanizme uključe zemlje u razvoju srednjeg dohotka i ponude cjenovno pristupačno liječenje HIV-a u tim zemljama; u širem smislu potiče odvajanje izdataka za istraživanje i razvoj od cijene lijekova, na primjer upotrebom patentnih udruženja, istraživanja otvorenog koda, bespovratnih sredstava i subvencija, kako bi se osigurala trajna pristupačnost, isplativost, dostupnost i pristup liječenju za sve kojima je to potrebno; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da se suprotstavi uključivanju mjera TRIPS-plus u sporazume o slobodnoj trgovini sa zemljama u razvoju sa srednjim dohotkom kako bi se osigurala cjenovna pristupačnost svih antiretroviralnih terapija protiv HIV-a, uz potpuno poštovanje Deklaracije iz Dohe o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i javnom zdravlju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku Opće skupštine Ujedinjenih naroda i UNAIDS-u. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL C 351 E, 2.12.2011., str. 95.

(2)  SL C 334, 19.9.2018., str. 106.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/156 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/156

---

P9_TA(2021)0251

Ratni zarobljenici nakon najnovijeg sukoba Armenije i Azerbajdžana

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o ratnim zarobljenicima nakon najnovijeg sukoba Armenije i Azerbajdžana (2021/2693(RSP))

(2022/C 15/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Armeniji i Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Armeniji i Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir sastanak Vijeća za partnerstvo EU-a i Armenije 17. prosinca 2020. i sastanak Vijeća za suradnju EU-a i Azerbajdžana 18. prosinca 2020. te zaključke tih sastanaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak Vijeća za partnerstvo EU-a i Armenije 17. prosinca 2020. i sastanak Vijeća za suradnju EU-a i Azerbajdžana 18. prosinca 2020. te zaključke tih sastanaka,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda (UN), Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Ženevsku konvenciju (III.) o postupanju s ratnim zarobljenicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda (UN), Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Ženevsku konvenciju (III.) o postupanju s ratnim zarobljenicima,

| — | uzimajući u obzir tripartitnu izjavu Armenije, Azerbajdžana i Rusije o prekidu vatre od 9. studenoga 2020., koja je stupila na snagu 10. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tripartitnu izjavu Armenije, Azerbajdžana i Rusije o prekidu vatre od 9. studenoga 2020., koja je stupila na snagu 10. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch od 19. ožujka 2021. naslovljeno „Azerbajdžan: zlostavljanje pritvorenih armenskih ranih zarobljenika”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch od 19. ožujka 2021. naslovljeno „Azerbajdžan: zlostavljanje pritvorenih armenskih ranih zarobljenika”,

| — | uzimajući u obzir izjavu EU-a od 28. travnja 2021. o zatvorenicima nakon najnovijeg sukoba Armenije i Azerbajdžana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu EU-a od 28. travnja 2021. o zatvorenicima nakon najnovijeg sukoba Armenije i Azerbajdžana,

| — | uzimajući u obzir izjave supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska od 25. listopada 2020., 30. listopada 2020., 14. prosinca 2020., 13. travnja 2021. i 5. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska od 25. listopada 2020., 30. listopada 2020., 14. prosinca 2020., 13. travnja 2021. i 5. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir obavijest Europskog suda za ljudska prava upućenu Odboru ministara Vijeća Europe 9. ožujka 2021., u skladu s pravilom 39. Poslovnika Suda, o privremenim mjerama u vezi s najnovijim sukobom Armenije i Azerbajdžana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obavijest Europskog suda za ljudska prava upućenu Odboru ministara Vijeća Europe 9. ožujka 2021., u skladu s pravilom 39. Poslovnika Suda, o privremenim mjerama u vezi s najnovijim sukobom Armenije i Azerbajdžana,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da od prvog rata oko Gorskog Karabaha između 1988. i 1994. međunarodna zajednica, pod vodstvom supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska, pokušava postići trajno i sveobuhvatno mirovno rješenje za sukob u Gorskom Karabahu; |
| --- | --- |

A.

budući da od prvog rata oko Gorskog Karabaha između 1988. i 1994. međunarodna zajednica, pod vodstvom supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska, pokušava postići trajno i sveobuhvatno mirovno rješenje za sukob u Gorskom Karabahu;

| B. | budući da je u najnovijem oružanom sukobu Armenije i Azerbajdžana od 27. rujna do 10. studenoga 2020. život izgubilo više od 5 000 vojnika, a ranjeno je i ubijeno stotine civila, dok su ih tisuće raseljene; budući da je stanovništvo i dalje pogođeno tim sukobom zbog nedostatka informacija o tome gdje im se nalazi rodbina, povratka samo dijela ratnih zarobljenika i drugih zatočenika, problema vraćanja ljudskih posmrtnih ostataka, prepreka pristupu humanitarnoj pomoći i uništavanja osnovne infrastrukture; |
| --- | --- |

B.

budući da je u najnovijem oružanom sukobu Armenije i Azerbajdžana od 27. rujna do 10. studenoga 2020. život izgubilo više od 5 000 vojnika, a ranjeno je i ubijeno stotine civila, dok su ih tisuće raseljene; budući da je stanovništvo i dalje pogođeno tim sukobom zbog nedostatka informacija o tome gdje im se nalazi rodbina, povratka samo dijela ratnih zarobljenika i drugih zatočenika, problema vraćanja ljudskih posmrtnih ostataka, prepreka pristupu humanitarnoj pomoći i uništavanja osnovne infrastrukture;

| C. | budući da su osobe pogođene tovim dugotrajnim sukobom već dovoljno pretrpjele; budući da je sukob općenito doveo do velikih i neprihvatljivih civilnih žrtava; |
| --- | --- |

C.

budući da su osobe pogođene tovim dugotrajnim sukobom već dovoljno pretrpjele; budući da je sukob općenito doveo do velikih i neprihvatljivih civilnih žrtava;

| D. | budući da su sukobi završili 44 dana nakon sporazuma o potpunom prekidu vatre u Gorskom Karabahu i oko njega koji su 9. studenoga 2020. potpisale Armenija, Azerbajdžan i Rusija i koji je stupio na snagu 10. studenoga 2020.; |
| --- | --- |

D.

budući da su sukobi završili 44 dana nakon sporazuma o potpunom prekidu vatre u Gorskom Karabahu i oko njega koji su 9. studenoga 2020. potpisale Armenija, Azerbajdžan i Rusija i koji je stupio na snagu 10. studenoga 2020.;

| E. | budući da se u točki 8. tripartitnog prekida vatre navodi da se ratni zarobljenici, taoci i drugi pritvorenici, kao i posmrtni ostaci ubijenih, moraju razmijeniti; budući da bi se te razmjene trebale provoditi u skladu s načelom „svi za sve”; |
| --- | --- |

E.

budući da se u točki 8. tripartitnog prekida vatre navodi da se ratni zarobljenici, taoci i drugi pritvorenici, kao i posmrtni ostaci ubijenih, moraju razmijeniti; budući da bi se te razmjene trebale provoditi u skladu s načelom „svi za sve”;

| F. | budući da su Armenija i Azerbajdžan strane Ženevske konvencije (III) o postupanju s ratnim zarobljenicima, kojom se u članku 118. propisuje da ratni zarobljenici moraju biti pušteni i vraćeni u domovinu odmah nakon prestanka aktivnih sukoba; budući da se u članku 13. Ženevske konvencije (III.) navodi da se prema ratnim zarobljenicima u svakom trenutku mora postupati humano, da su sili koja vrši pritvor zabranjene sve nezakonite radnje ili propusti koji uzrokuju smrt ili ozbiljno ugrožavaju zdravlje ratnog zatvorenika u pritvoru te će oni se smatrati teškim kršenjem Konvencije; budući da se Konvencijom ratni zarobljenici također štite od nasilja ili zastrašivanja, vrijeđanja i znatiželje javnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da su Armenija i Azerbajdžan strane Ženevske konvencije (III) o postupanju s ratnim zarobljenicima, kojom se u članku 118. propisuje da ratni zarobljenici moraju biti pušteni i vraćeni u domovinu odmah nakon prestanka aktivnih sukoba; budući da se u članku 13. Ženevske konvencije (III.) navodi da se prema ratnim zarobljenicima u svakom trenutku mora postupati humano, da su sili koja vrši pritvor zabranjene sve nezakonite radnje ili propusti koji uzrokuju smrt ili ozbiljno ugrožavaju zdravlje ratnog zatvorenika u pritvoru te će oni se smatrati teškim kršenjem Konvencije; budući da se Konvencijom ratni zarobljenici također štite od nasilja ili zastrašivanja, vrijeđanja i znatiželje javnosti;

| G. | budući da vojno osoblje i civili pritvoreni prije i nakon prekida vatre prema međunarodnom pravu imaju različiti status; budući da bi, s jedne strane, vojno osoblje koje je zarobljeno prije i nakon prekida vatre trebalo smatrati ratnim zarobljenicima te kao takvi imaju pravo na zaštitu u skladu sa Ženevskim konvencijama; budući da se, s druge strane, civili pritvoreni tijekom sukoba moraju smatrati zaštićenim osobama te su zaštićeni Ženevskom konvencijom; budući da su civili pritvoreni nakon prekida vatre zaštićeni međunarodnim pravom o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

G.

budući da vojno osoblje i civili pritvoreni prije i nakon prekida vatre prema međunarodnom pravu imaju različiti status; budući da bi, s jedne strane, vojno osoblje koje je zarobljeno prije i nakon prekida vatre trebalo smatrati ratnim zarobljenicima te kao takvi imaju pravo na zaštitu u skladu sa Ženevskim konvencijama; budući da se, s druge strane, civili pritvoreni tijekom sukoba moraju smatrati zaštićenim osobama te su zaštićeni Ženevskom konvencijom; budući da su civili pritvoreni nakon prekida vatre zaštićeni međunarodnim pravom o ljudskim pravima;

| H. | budući da je od obustave sukoba održano nekoliko razmjena i vojnih i civilnih zatvorenika, od kojih se posljednja održala 4. svibnja 2021.; |
| --- | --- |

H.

budući da je od obustave sukoba održano nekoliko razmjena i vojnih i civilnih zatvorenika, od kojih se posljednja održala 4. svibnja 2021.;

| I. | budući da se prema zabrinjavajućim izvješćima oko 200 Armenaca nalazi u azerbajdžanskom zatočeništvu; budući da je Europski sud za ljudska prava izjavio da je zaprimio pritužbe u vezi s 249 Armenaca koje je zarobio Azerbajdžan; budući da je Europski sud za ljudska prava primijenio privremene mjere u pogledu 229 Armenaca te da su 183 još uvijek na snazi; budući da je Europski sud za ljudska prava 9. ožujka 2021. zaključio da Azerbajdžan nije poštovao mjere te smatra da su dostavljene informacije preopćenite i ograničene; budući da su azerbajdžanske vlasti priznale da su 72 Armenca u zatočeništvu; budući da Azerbajdžan Europskom sudu za ljudska prava nije dostavio nikakve informacije u vezi s dodatnih 112 osoba; budući da sudbina ostalih armenskih ratnih zarobljenika nije poznata; budući da su od prestanka sukoba 73 armenska ratna zarobljenika i civila vraćena u Armeniju; |
| --- | --- |

I.

budući da se prema zabrinjavajućim izvješćima oko 200 Armenaca nalazi u azerbajdžanskom zatočeništvu; budući da je Europski sud za ljudska prava izjavio da je zaprimio pritužbe u vezi s 249 Armenaca koje je zarobio Azerbajdžan; budući da je Europski sud za ljudska prava primijenio privremene mjere u pogledu 229 Armenaca te da su 183 još uvijek na snazi; budući da je Europski sud za ljudska prava 9. ožujka 2021. zaključio da Azerbajdžan nije poštovao mjere te smatra da su dostavljene informacije preopćenite i ograničene; budući da su azerbajdžanske vlasti priznale da su 72 Armenca u zatočeništvu; budući da Azerbajdžan Europskom sudu za ljudska prava nije dostavio nikakve informacije u vezi s dodatnih 112 osoba; budući da sudbina ostalih armenskih ratnih zarobljenika nije poznata; budući da su od prestanka sukoba 73 armenska ratna zarobljenika i civila vraćena u Armeniju;

| J. | budući da je Europski sud za ljudska prava zaprimio i pritužbe u vezi sa 16 Azerbajdžanaca koje je navodno zarobila Armenija, od kojih je 12 vraćeno u domovinu u prosincu 2020.; budući da je Europski sud za ljudska prava obustavio svoje ispitivanje u skladu s člankom 39. u pogledu preostale četiri osobe s obzirom na vrstu informacija dobivenih od vlade Armenije; |
| --- | --- |

J.

budući da je Europski sud za ljudska prava zaprimio i pritužbe u vezi sa 16 Azerbajdžanaca koje je navodno zarobila Armenija, od kojih je 12 vraćeno u domovinu u prosincu 2020.; budući da je Europski sud za ljudska prava obustavio svoje ispitivanje u skladu s člankom 39. u pogledu preostale četiri osobe s obzirom na vrstu informacija dobivenih od vlade Armenije;

| K. | budući da postoje vjerodostojna izvješća o tome da su od prestanka sukoba 10. studenoga 2020. pritvoreni i armenski vojni službenici i civili; budući da azerbajdžanske vlasti tvrde da su taoci i zatvorenici teroristi i da ne zaslužuju status radnih zarobljenika u skladu sa Ženevskom konvencijom; |
| --- | --- |

K.

budući da postoje vjerodostojna izvješća o tome da su od prestanka sukoba 10. studenoga 2020. pritvoreni i armenski vojni službenici i civili; budući da azerbajdžanske vlasti tvrde da su taoci i zatvorenici teroristi i da ne zaslužuju status radnih zarobljenika u skladu sa Ženevskom konvencijom;

| L. | budući da je organizacija Human Rights Watch 19. ožujka 2021. izvijestila da su azerbajdžanske sigurnosne i oružane snage zlostavljale armenske ratne zarobljenike te da su s njima okrutno i ponižavajuće postupale i mučile ih bilo dok su bili zarobljeni, tijekom transfera ili dok su bili u pritvoru u različitim ustanovama za pritvor; budući da su azerbajdžanske snage koristile nasilje kako bi pritvorile civile, te su ih podvrgnule mučenju, a u pritvoru su ih držale u neljudskim i ponižavajućim uvjetima, što je dovelo do smrti najmanje dvojice pritvorenika u azerbajdžanskom zatočeništvu; budući da su azerbajdžanske snage pritvorile te civile iako nije bilo dokaza da su predstavljali sigurnosnu prijetnju kojom bi se opravdalo njihovo pritvaranje u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom; budući da Azerbajdžan osporava optužbe da su armenski ratni zarobljenici podvrgnuti postupanju kojim se krše Ženevske konvencije; |
| --- | --- |

L.

budući da je organizacija Human Rights Watch 19. ožujka 2021. izvijestila da su azerbajdžanske sigurnosne i oružane snage zlostavljale armenske ratne zarobljenike te da su s njima okrutno i ponižavajuće postupale i mučile ih bilo dok su bili zarobljeni, tijekom transfera ili dok su bili u pritvoru u različitim ustanovama za pritvor; budući da su azerbajdžanske snage koristile nasilje kako bi pritvorile civile, te su ih podvrgnule mučenju, a u pritvoru su ih držale u neljudskim i ponižavajućim uvjetima, što je dovelo do smrti najmanje dvojice pritvorenika u azerbajdžanskom zatočeništvu; budući da su azerbajdžanske snage pritvorile te civile iako nije bilo dokaza da su predstavljali sigurnosnu prijetnju kojom bi se opravdalo njihovo pritvaranje u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom; budući da Azerbajdžan osporava optužbe da su armenski ratni zarobljenici podvrgnuti postupanju kojim se krše Ženevske konvencije;

| M. | budući da su na internetu i društvenim medijima postojali videozapisi u kojima su navodno zabilježeni slučajevi zlostavljanja i neispravnog postupanja pripadnika oružanih snaga obiju strana prema zatvorenicima; budući da nema naznaka da su azerbajdžanske ili armenske vlasti provele brze, javne i učinkovite istrage tih incidenata ili da su istrage, ako ih je bilo, dovele do kaznenog progona; budući da postoje navodi da su ratni zarobljenici i druge zaštićene osobe bili podvrgnuti izvansudskim pogubljenjima i oskvrnućima poginulih te da su žrtve prisilnih nestanak; |
| --- | --- |

M.

budući da su na internetu i društvenim medijima postojali videozapisi u kojima su navodno zabilježeni slučajevi zlostavljanja i neispravnog postupanja pripadnika oružanih snaga obiju strana prema zatvorenicima; budući da nema naznaka da su azerbajdžanske ili armenske vlasti provele brze, javne i učinkovite istrage tih incidenata ili da su istrage, ako ih je bilo, dovele do kaznenog progona; budući da postoje navodi da su ratni zarobljenici i druge zaštićene osobe bili podvrgnuti izvansudskim pogubljenjima i oskvrnućima poginulih te da su žrtve prisilnih nestanak;

| N. | budući da je Komisija 17. svibnja 2021. najavila dodjelu dodatnih 10 milijuna EUR humanitarne pomoći za pomoć civilima pogođenima nedavnim sukobom u Gorskom Karabahu i oko njega, čime se potpora EU-a osobama kojima je potrebna pomoć, od početka sukoba u rujnu 2020., povećala na više od 17 milijuna EUR; |
| --- | --- |

N.

budući da je Komisija 17. svibnja 2021. najavila dodjelu dodatnih 10 milijuna EUR humanitarne pomoći za pomoć civilima pogođenima nedavnim sukobom u Gorskom Karabahu i oko njega, čime se potpora EU-a osobama kojima je potrebna pomoć, od početka sukoba u rujnu 2020., povećala na više od 17 milijuna EUR;

| O. | budući da bi sve strane trebale pružiti ažurirane karte minskih polja kako bi se civilima omogućio povratak u područja koja su ranije bila zahvaćena sukobima; |
| --- | --- |

O.

budući da bi sve strane trebale pružiti ažurirane karte minskih polja kako bi se civilima omogućio povratak u područja koja su ranije bila zahvaćena sukobima;

| P. | budući da „Park vojnih trofeja” koji je 12. travnja 2021. otvoren u Bakuu navodno sadrži armensku vojnu opremu, voštane lutke koje prikazuju mrtve i umiruće armenske vojnike i lutke armenskih ratnih zarobljenika zavezanih u ćeliji, što se može smatrati veličanjem nasilja te bi moglo dovesti od poticanja daljnjeg neprijateljskog okruženja, govora mržnje ili čak nehumanog postupanja prema preostalim ratnim zarobljenicima i drugim armenskim zarobljenim civilima, čime se dodatno raspiruje atmosfera mržnje i suprotstavlja svim službenim izjavama o pomirenju; |
| --- | --- |

P.

budući da „Park vojnih trofeja” koji je 12. travnja 2021. otvoren u Bakuu navodno sadrži armensku vojnu opremu, voštane lutke koje prikazuju mrtve i umiruće armenske vojnike i lutke armenskih ratnih zarobljenika zavezanih u ćeliji, što se može smatrati veličanjem nasilja te bi moglo dovesti od poticanja daljnjeg neprijateljskog okruženja, govora mržnje ili čak nehumanog postupanja prema preostalim ratnim zarobljenicima i drugim armenskim zarobljenim civilima, čime se dodatno raspiruje atmosfera mržnje i suprotstavlja svim službenim izjavama o pomirenju;

| Q. | budući da su 12. svibnja 2021. postrojbe iz Azerbajdžana privremeno ušle na državno područje Armenije, što predstavlja kršenje teritorijalne cjelovitosti Armenije i međunarodnog prava; budući da je to narušavanje armenskog suverenog teritorija uslijedilo nakon zabrinjavajućih izjava azerbajdžanskih predstavnika, uključujući predsjednika, u kojima su navodno izražene teritorijalne pretenzije i prijetnja za uporabu sile, čime se potkopavaju napori usmjereni na sigurnost i stabilnost u regiji; |
| --- | --- |

Q.

budući da su 12. svibnja 2021. postrojbe iz Azerbajdžana privremeno ušle na državno područje Armenije, što predstavlja kršenje teritorijalne cjelovitosti Armenije i međunarodnog prava; budući da je to narušavanje armenskog suverenog teritorija uslijedilo nakon zabrinjavajućih izjava azerbajdžanskih predstavnika, uključujući predsjednika, u kojima su navodno izražene teritorijalne pretenzije i prijetnja za uporabu sile, čime se potkopavaju napori usmjereni na sigurnost i stabilnost u regiji;

| R. | budući da je proteklih mjeseci došlo do repatrijacije ljudskih posmrtnih ostataka i te je stanovništvu teško pogođenom sukobom pružena humanitarna pomoć; |
| --- | --- |

R.

budući da je proteklih mjeseci došlo do repatrijacije ljudskih posmrtnih ostataka i te je stanovništvu teško pogođenom sukobom pružena humanitarna pomoć;

| S. | budući da su potrebni novi napori kako bi se uspostavilo povjerenje između obiju zemalja i ostvario napredak prema održivom miru; |
| --- | --- |

S.

budući da su potrebni novi napori kako bi se uspostavilo povjerenje između obiju zemalja i ostvario napredak prema održivom miru;

| 1. | nalaže da se svi armenski vojni i civilni zatvorenici, zarobljeni tijekom i nakon sukoba, odmah i bezuvjetno puste na slobodu te da se Azerbajdžan u budućnosti suzdrži od proizvoljnih pritvaranja; potiče strane da u potpunosti provedu tripartitnu izjavu o primirju od 9. studenog 2020., kojom se predviđa razmjena ratnih zarobljenika, taoca i drugih pritvorenika, kao i posmrtnih ostataka osoba ubijenih tijekom sukoba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje nasilje do kojeg je došlo tijekom posljednjeg rata između Armenije i Azerbajdžana nad Gorskim Karabahom; izražava solidarnost sa žrtvama i njihovim obiteljima; žali zbog kršenja primirja koje je dovelo do dodatne ljudske patnje, gubitka života i uništenja; osuđuje sve napade na civile i podsjeća na obvezu država da, u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom, štite živote civila; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva azerbajdžansku vladu da dostavi iscrpne popise svih osoba koje se nalaze u zatočeništvu u vezi s oružanim sukobom te da dostavi informacije o mjestu njihova boravka i zdravstvenom stanju, uključujući one osobe koje su preminule u zatočeništvu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da neotkrivanje informacija o sudbini i mjestu na kojem se nalaze nestale osobe može značiti prisilni nestanak, za koji su se i Azerbajdžan i Armenija obvezali da će ga spriječiti; poziva sve strane da pojasne sudbinu i lokaciju nestalih tijela te da s mrtvim tijelima postupaju dostojanstveno; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahtijeva da azerbajdžanska vlada poštuje pravne zaštitne mjere, da dopusti odvjetnicima, liječnicima i borcima za ljudska prava pristup armenskim zatvorenicima i da olakša njihovu komunikaciju s rodbinom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava ozbiljnu zabrinutost u pogledu vjerodostojnih izvješća prema kojima su armenski ratni zarobljenici i druge zatočene osobe boravili ili još uvijek borave u ponižavajućim uvjetima te su bili podvrgnuti nečovječnom postupanju i mučenju kada su bili zarobljeni ili pritvoreni; osuđuje sve slučajeve mučenja i prisilnih nestanaka, uključujući one koji su počinjeni u oružanim sukobima, kao i zlostavljanje i oskvrnuće tijela; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva azerbajdžanske vlasti da se pobrinu za to da osobe koje su još u pritvoru prime svu potrebnu zaštitu u skladu s međunarodnim ljudskim pravima i humanitarnim pravom, uključujući slobodu od mučenja i nečovječnog postupanja; poziva armenske i azerbajdžanske vlasti da provedu neovisne, brze, javne i učinkovite istrage i izvrše kazneni progon u pogledu svih vjerodostojnih navoda o teškim kršenjima Ženevskih konvencija i drugim kršenjima međunarodnog prava i ratnim zločinima kako bi se odgovorni priveli pravdi, a žrtvama pružila pravna zaštita, po mogućnosti uz pomoć za to namijenjene međunarodne misije; poziva azerbajdžansku vladu da u potpunosti surađuje s Europskim sudom za ljudska prava kako bi se ispitala valjanost navoda o nečovječnom postupanju prema armenskim zatvorenicima i da odgovorne pozove na odgovornost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da trenutačno ne postoje javno dostupne vjerodostojne informacije o azerbajdžanskim ratnim zarobljenicima i pritvorenicima u armenskom zatočeništvu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća sve sukobljene strane na njihovu obvezu poštovanja međunarodnog humanitarnog prava kojim se zabranjuje mučenje i drugo ponižavajuće ili nečovječno postupanje te ponavlja da mučenje i zlostavljanje ratnih zarobljenika predstavlja ratne zločine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | najsnažnije osuđuje incident koji se dogodio 9. travnja 2021. kada su azerbajdžanske vlasti poslale prazan zrakoplov kojim su se trebali vratiti armenski pritvorenici; smatra taj čin izuzetno bezobzirnim te da on štoviše upućuje na općenito ponižavajući stav Azerbajdžana prema armenskim pritvorenicima i njihovim obiteljima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ustraje na tome da se hitno treba suzdržati od svake vrste neprijateljske retorike ili aktivnosti za koju se može smatrati da potiče mržnju ili izravno nasilje ili podupire nekažnjavanje ili koja bi mogla ugroziti napore za uspostavu i promicanje okruženja koje pogoduje povjerenju i pomirenju, suradnji i održivom miru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva azerbajdžansku vladu da u potpunosti surađuje s Europskim sudom za ljudska prava u pogledu pitanja armenskih zatvorenika i da poštuje privremene mjere suda koji je Azerbajdžanu naložio da dostavi detaljne informacije o uvjetima pritvora zatvorenika, njihovu zdravstvenom stanju i mjerama poduzetima za njihov povratak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava svoje uvjerenje da potpuna razmjena zatvorenika i posmrtnih ostataka preminulih osoba te konačno rješenje tog pitanja predstavljaju humanitarnu krizu, posebno za obitelji pogođenih osoba, te da to treba biti prva, nužno potrebna mjera za izgradnju povjerenja kako bi se u regiji ostvarila stabilnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva azerbajdžansku vladu da relevantnim međunarodnim organizacijama, kao što su Međunarodni odbor Crvenog križa i Europski odbor za sprečavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, zajamči slobodan i neometan pristup zatvorenicima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je potrebno hitno osigurati da humanitarna pomoć može stići do osoba kojima je potrebna, zajamčiti sigurnost armenskog stanovništva i njegove kulturne baštine u Gorskom Karabahu i dopustiti interno raseljenim osobama i izbjeglicama da se vrate u svoja prijašnja mjesta boravišta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | snažno ustraje u tome da se obje strane suzdrže od svih radnji kojima se uništava armensko nasljeđe u Azerbajdžanu i azerbajdžansko nasljeđe u Armeniji; poziva na potpunu obnovu uništenih lokacija i na veću uključenost međunarodne zajednice u zaštitu svjetske baštine u regiji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na napore međunarodne zajednice pod vodstvom supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska za pronalazak mirnog, trajnog, sveobuhvatnog i održivog rješenja na temelju temeljnih načela OESS-a iz 2009. (nekorištenje sile, teritorijalna cjelovitost te jednaka prava i samoodređenje naroda) s ciljem utvrđivanja budućeg statusa regije Gorskog Karabaha; podsjeća da se to može postići samo sporazumnim političkim rješenjem uz iskrenu predanost svih uključenih strana; poziva strane da što prije nastave politički dijalog na visokoj razini pod pokroviteljstvom supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska; poziva armensku i azerbajdžansku vladu, kao i međunarodne posrednike, da sustavno uključuju žene u mirovni proces i savjetuju se s borkinjama za ljudska prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog toga što države članice EU-a koje sudjeluju u OESS-ovoj skupini iz Minska nisu bile prisutne kada se pregovaralo o sporazumu o prekidu vatre te zbog toga što EU nije preuzeo inicijativu u dovođenju dvaju vrlo cijenjenih istočnih partnera za pregovarački stol; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osuđuje otvaranje takozvanog „Parka trofeja” u Bakuu, koji je otvoren za javnost 14. travnja 2021. jer se njime dodatno potpiruju dugotrajni neprijateljski osjećaji i potkopava uzajamno povjerenje Armenije i Azerbajdžana; poziva s toga da se on odmah zatvori; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju da Armeniji i Azerbajdžanu ponude svu potrebnu pomoć kako bi se učvrstio prekid vatre i podržali svi napori koji vode prema stabilnosti, obnovi, izgradnji povjerenja i poslijeratnoj obnovi te da pomno prate provedbu odredaba prekida vatre, posebno u pogledu njegova mehanizma praćenja; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje, Komisiju i države članice da povećaju svoju potporu i suradnju s civilnim društvom i borcima za ljudska prava, posebno u vezi s ograničavanjem njihova rada; smatra da posebni predstavnik EU-a za južni Kavkaz u tom pogledu ima važnu ulogu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da nastave podupirati pružanje hitne humanitarne pomoći i rad međunarodnih organizacija u tom području te zaštitu kulturne i vjerske baštine, kao i da podrže organizacije civilnog društva u Armeniji i Azerbajdžanu koje istinski doprinose pomirenju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da na predstojećem sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u jesen 2021. zajedno s državama članicama razmotri pitanje sigurnosti, stabilnosti i regionalne suradnje u južnom Kavkazu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku OESS-a, supredsjedateljima Skupine iz Minska, predsjedniku, vladi i parlamentu Armenije te predsjedniku, vladi i parlamentu Azerbajdžana. |
| --- | --- |

23.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/161

---

P9_TA(2021)0252

Stanje na Haitiju

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o stanju na Haitiju (2021/2694(RSP))

(2022/C 15/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Haitiju, posebno onu od 19. siječnja 2011. o situaciji u Haitiju godinu dana nakon potresa: humanitarna pomoć i obnova (1), od 8. veljače 2018. o dječjem ropstvu na Haitiju (2), i od 28. studenoga 2019. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Haitiju, posebno onu od 19. siječnja 2011. o situaciji u Haitiju godinu dana nakon potresa: humanitarna pomoć i obnova (1), od 8. veljače 2018. o dječjem ropstvu na Haitiju (2), i od 28. studenoga 2019. (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 24. ožujka 2021. o Haitiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 24. ožujka 2021. o Haitiju,

| — | uzimajući u obzir izvješće Integriranog ureda UN-a na Haitiju (BINUH) od 11. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Integriranog ureda UN-a na Haitiju (BINUH) od 11. veljače 2021.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) od 16. prosinca 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) od 16. prosinca 1966.,

| — | uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o pravima djeteta od 20. studenoga 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o pravima djeteta od 20. studenoga 1989.,

| — | uzimajući u obzir Temeljna načela UN-a o neovisnosti pravosuđa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Temeljna načela UN-a o neovisnosti pravosuđa,

| — | uzimajući u obzir univerzalni statut sudaca i statut iberoameričkih sudaca, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir univerzalni statut sudaca i statut iberoameričkih sudaca,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Haitija iz 1987., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Haitija iz 1987.,

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće Ureda Visoke povjerenice UN-a za ljudska prava (OHCHR) i BINUH-a od 18. siječnja 2021. pod naslovom „Nemiri na Haitiju i njihov utjecaj na ljudska prava i obvezu države da zaštiti sve građane”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće Ureda Visoke povjerenice UN-a za ljudska prava (OHCHR) i BINUH-a od 18. siječnja 2021. pod naslovom „Nemiri na Haitiju i njihov utjecaj na ljudska prava i obvezu države da zaštiti sve građane”,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je zbog neodržanih izbora u listopadu 2020. proglašeno vladanje dekretom, a izvješća o neuspjelim pokušajima državnog udara znak su rastuće političke i društvene nestabilnosti na Haitiju; |
| --- | --- |

A.

budući da je zbog neodržanih izbora u listopadu 2020. proglašeno vladanje dekretom, a izvješća o neuspjelim pokušajima državnog udara znak su rastuće političke i društvene nestabilnosti na Haitiju;

| B. | budući da politička oporba i skupine civilnog društva tvrde da je mandat predsjednika Moïsea završio 6. veljače 2021., u skladu s odlukom Vrhovnog sudbenog vijeća Haitija, te inzistiraju na imenovanju privremenog predsjednika; budući da Jovenel Moïse odbija odstupiti jer smatra da je njegov mandat započeo u veljači 2017., nakon drugog izbora 2016., s obzirom na to da su prethodni rezultati izbora osporeni zbog navoda o prijevari; |
| --- | --- |

B.

budući da politička oporba i skupine civilnog društva tvrde da je mandat predsjednika Moïsea završio 6. veljače 2021., u skladu s odlukom Vrhovnog sudbenog vijeća Haitija, te inzistiraju na imenovanju privremenog predsjednika; budući da Jovenel Moïse odbija odstupiti jer smatra da je njegov mandat započeo u veljači 2017., nakon drugog izbora 2016., s obzirom na to da su prethodni rezultati izbora osporeni zbog navoda o prijevari;

| C. | budući da tisuće Haićana od 14. siječnja 2021. prosvjeduju protiv jednogodišnjeg produljenja mandata predsjednika Moïsea, kao i protiv referenduma; budući da se ti prosvjedi nasilno guše; |
| --- | --- |

C.

budući da tisuće Haićana od 14. siječnja 2021. prosvjeduju protiv jednogodišnjeg produljenja mandata predsjednika Moïsea, kao i protiv referenduma; budući da se ti prosvjedi nasilno guše;

| D. | budući da izbori nisu pravovremeno održani 2019., zbog čega su mandati svih zakonodavaca u Zastupničkom domu i dvije trećine Senata istekli u siječnju 2020., dok je mandat svih gradonačelnika istekao u srpnju 2020.; budući da predsjednik Moïse otada vlada s pomoću dekreta i da je velikim brojem dekreta povećao moć svoje predsjedničke funkcije; budući da je predsjednik Moïse predvidio parlamentarne, lokalne i predsjedničke izbore za 19. rujna 2021.; |
| --- | --- |

D.

budući da izbori nisu pravovremeno održani 2019., zbog čega su mandati svih zakonodavaca u Zastupničkom domu i dvije trećine Senata istekli u siječnju 2020., dok je mandat svih gradonačelnika istekao u srpnju 2020.; budući da predsjednik Moïse otada vlada s pomoću dekreta i da je velikim brojem dekreta povećao moć svoje predsjedničke funkcije; budući da je predsjednik Moïse predvidio parlamentarne, lokalne i predsjedničke izbore za 19. rujna 2021.;

| E. | budući da je predsjednik Moïse 5. siječnja 2021. dekretom odlučio da se 27. lipnja 2021. održi ustavni referendum i da je nedavno potvrdio svoju odluku unatoč prosvjedima u zemlji i od strane međunarodne zajednice; budući da bi se predloženom ustavnom reformom dodatno koncentrirale izvršne ovlasti; budući da se člankom 284. stavkom 3. Ustava Haitija strogo zabranjuju opći izbori u svrhu izmjene Ustava; budući da tisuće Haićana od tada na ulicama prosvjeduju protiv referenduma; |
| --- | --- |

E.

budući da je predsjednik Moïse 5. siječnja 2021. dekretom odlučio da se 27. lipnja 2021. održi ustavni referendum i da je nedavno potvrdio svoju odluku unatoč prosvjedima u zemlji i od strane međunarodne zajednice; budući da bi se predloženom ustavnom reformom dodatno koncentrirale izvršne ovlasti; budući da se člankom 284. stavkom 3. Ustava Haitija strogo zabranjuju opći izbori u svrhu izmjene Ustava; budući da tisuće Haićana od tada na ulicama prosvjeduju protiv referenduma;

| F. | budući da je EU 6. svibnja 2021. objavio da neće financirati organizaciju referenduma zakazanog za 27. lipnja 2021. na Haitiju niti poslati promatrače koji bi ga pratili jer smatra da taj proces u zemlji u kojoj vlada nesigurnost i politička nestabilnost nije dovoljno transparentan i demokratski; |
| --- | --- |

F.

budući da je EU 6. svibnja 2021. objavio da neće financirati organizaciju referenduma zakazanog za 27. lipnja 2021. na Haitiju niti poslati promatrače koji bi ga pratili jer smatra da taj proces u zemlji u kojoj vlada nesigurnost i politička nestabilnost nije dovoljno transparentan i demokratski;

| G. | budući da je središnja skupina za Haiti (koja se sastoji od posebne predstavnice glavnog tajnika UN-a, veleposlanika Brazila, Kanade, Francuske, Njemačke, Španjolske, Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država, kao i posebnog predstavnika Organizacije američkih država) izrazila zabrinutost da postupak izmjene Ustava nije dovoljno uključiv, participativan i transparentan; |
| --- | --- |

G.

budući da je središnja skupina za Haiti (koja se sastoji od posebne predstavnice glavnog tajnika UN-a, veleposlanika Brazila, Kanade, Francuske, Njemačke, Španjolske, Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država, kao i posebnog predstavnika Organizacije američkih država) izrazila zabrinutost da postupak izmjene Ustava nije dovoljno uključiv, participativan i transparentan;

| H. | budući da rezultati senatorskog istraživanja i izvješća Vrhovnog revizorskog suda Haitija povezuju predsjednika Moïsea sa slučajem pronevjere i prijevare jer je navodno primio sredstva iz programa PetroCaribe; |
| --- | --- |

H.

budući da rezultati senatorskog istraživanja i izvješća Vrhovnog revizorskog suda Haitija povezuju predsjednika Moïsea sa slučajem pronevjere i prijevare jer je navodno primio sredstva iz programa PetroCaribe;

| I. | budući da je sudac Vrhovnog suda Haitija Yvickel Dieujuste Dabrésil 7. veljače 2021. uhićen zajedno s još 18 osoba i optužen za urotu protiv vlade; budući da je sudac Dabrésil pušten na slobodu 11. veljače 2021., ali ostalih 17 osoba i dalje je u pritvoru; |
| --- | --- |

I.

budući da je sudac Vrhovnog suda Haitija Yvickel Dieujuste Dabrésil 7. veljače 2021. uhićen zajedno s još 18 osoba i optužen za urotu protiv vlade; budući da je sudac Dabrésil pušten na slobodu 11. veljače 2021., ali ostalih 17 osoba i dalje je u pritvoru;

| J. | budući da je 8. veljače 2021. predsjednik Moïse izdao dekret kojim se nalaže „razrješenje sudačke dužnosti” triju sudaca Vrhovnog suda (suci Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis and Wendelle Coq Thelot), a nekoliko dana kasnije izdao je drugi dekret o imenovanju triju novih sudaca Vrhovnog suda bez primjene zakonom utvrđenih postupaka; budući da je zbog toga osoblje u pravosudnom sustavu u ponedjeljak 15. veljače 2021. započelo štrajk na neodređeno vrijeme; |
| --- | --- |

J.

budući da je 8. veljače 2021. predsjednik Moïse izdao dekret kojim se nalaže „razrješenje sudačke dužnosti” triju sudaca Vrhovnog suda (suci Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis and Wendelle Coq Thelot), a nekoliko dana kasnije izdao je drugi dekret o imenovanju triju novih sudaca Vrhovnog suda bez primjene zakonom utvrđenih postupaka; budući da je zbog toga osoblje u pravosudnom sustavu u ponedjeljak 15. veljače 2021. započelo štrajk na neodređeno vrijeme;

| K. | budući da je u ožujku 2021. haićanski režim uhitio višeg policijskog službenika, čime je eksponencijalno pojačao ustavnu krizu u zemlji; |
| --- | --- |

K.

budući da je u ožujku 2021. haićanski režim uhitio višeg policijskog službenika, čime je eksponencijalno pojačao ustavnu krizu u zemlji;

| L. | budući da je Haiti u posljednjih mjesec dana suočen s naglim porastom nasilja, kao što su otmice, silovanja, ubojstva i masakri, za koje su uglavnom odgovorne oružane bande, koje djeluju gotovo potpuno nekažnjeno; budući da je u prva tri mjeseca 2021. ubijeno 117 osoba, a 142 osobe su otete; budući da je samo u travnju 2021. zabilježen 91 slučaj otmica; |
| --- | --- |

L.

budući da je Haiti u posljednjih mjesec dana suočen s naglim porastom nasilja, kao što su otmice, silovanja, ubojstva i masakri, za koje su uglavnom odgovorne oružane bande, koje djeluju gotovo potpuno nekažnjeno; budući da je u prva tri mjeseca 2021. ubijeno 117 osoba, a 142 osobe su otete; budući da je samo u travnju 2021. zabilježen 91 slučaj otmica;

| M. | budući da je otmica nekoliko pripadnika katoličkog svećenstva 11. travnja 2021. u Port-au-Princeu, koji pomažu lokalnom stanovništvu i koji su naknadno pušteni, duboko šokirala haićansku i međunarodnu javnost i dovela do eskalacije prosvjeda protiv aktualne vlade; |
| --- | --- |

M.

budući da je otmica nekoliko pripadnika katoličkog svećenstva 11. travnja 2021. u Port-au-Princeu, koji pomažu lokalnom stanovništvu i koji su naknadno pušteni, duboko šokirala haićansku i međunarodnu javnost i dovela do eskalacije prosvjeda protiv aktualne vlade;

| N. | budući da je od 2015. više od 300 000 ljudi napustilo tu zemlju; budući da su eskalacija nasilja i pogoršanje sigurnosti u toj zemlji doveli do naglog porasta broja tražitelja azila s Haitija, posebno u Francuskoj Gvajani, i do toga da mnoge međunarodne i humanitarne nevladine organizacije napuštaju Haiti; |
| --- | --- |

N.

budući da je od 2015. više od 300 000 ljudi napustilo tu zemlju; budući da su eskalacija nasilja i pogoršanje sigurnosti u toj zemlji doveli do naglog porasta broja tražitelja azila s Haitija, posebno u Francuskoj Gvajani, i do toga da mnoge međunarodne i humanitarne nevladine organizacije napuštaju Haiti;

| O. | budući da su se Haićani posljednjih godina u nekoliko valova masovno mobilizirali protiv visokih troškova života, autoritarizma i korupcije; budući da je aktualna politička kriza povezana s pogoršanjem svih socijalnih, ekonomskih, sigurnosnih pokazatelja te pokazatelja ljudskih prava i da je tome razmjerna; budući da se siromaštvo povećalo, dok je ionako ograničen pristup osnovnim socijalnim uslugama, dodatno smanjen, a u razdoblju od dviju godina nesigurnost opskrbe hranom gotovo se udvostručila i sada pogađa milijune Haićana; budući da je Haiti jedina zemlja u Sjevernoj i Južnoj Americi koja se ubraja u skupinu najmanje razvijenih; budući da Haiti zauzima 170. mjesto na listi svjetskih zemalja prema indeksu ljudskog razvoja Programa UN-a za razvoj (UNDP), da mu je potrebna kontinuirana humanitarna i razvojna pomoć te da je i dalje najsiromašnija zemlja u Sjevernoj i Južnoj Americi i jedna od najsiromašnijih zemalja u svijetu, pri čemu 59 % stanovništva živi ispod nacionalne granice siromaštva; budući da je korupcija vlade sveprisutna, a prema indeksu organizacije Transparency International o percepciji korupcije za 2018. Haiti zauzima 161. mjesto od ukupno 180 zemalja obuhvaćenih istraživanjem; |
| --- | --- |

O.

budući da su se Haićani posljednjih godina u nekoliko valova masovno mobilizirali protiv visokih troškova života, autoritarizma i korupcije; budući da je aktualna politička kriza povezana s pogoršanjem svih socijalnih, ekonomskih, sigurnosnih pokazatelja te pokazatelja ljudskih prava i da je tome razmjerna; budući da se siromaštvo povećalo, dok je ionako ograničen pristup osnovnim socijalnim uslugama, dodatno smanjen, a u razdoblju od dviju godina nesigurnost opskrbe hranom gotovo se udvostručila i sada pogađa milijune Haićana; budući da je Haiti jedina zemlja u Sjevernoj i Južnoj Americi koja se ubraja u skupinu najmanje razvijenih; budući da Haiti zauzima 170. mjesto na listi svjetskih zemalja prema indeksu ljudskog razvoja Programa UN-a za razvoj (UNDP), da mu je potrebna kontinuirana humanitarna i razvojna pomoć te da je i dalje najsiromašnija zemlja u Sjevernoj i Južnoj Americi i jedna od najsiromašnijih zemalja u svijetu, pri čemu 59 % stanovništva živi ispod nacionalne granice siromaštva; budući da je korupcija vlade sveprisutna, a prema indeksu organizacije Transparency International o percepciji korupcije za 2018. Haiti zauzima 161. mjesto od ukupno 180 zemalja obuhvaćenih istraživanjem;

| P. | budući da je između kolovoza 2020. i veljače 2021. oko četiri milijuna ljudi (4) na Haitiju bilo suočeno s ozbiljnom nesigurnošću opskrbe hranom; budući da su gospodarski pad, loši prinosi u poljoprivredi, uragan Laura (23. kolovoza 2020.) i pandemija bolesti COVID-19 među glavnim uzrocima pogoršanja sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

P.

budući da je između kolovoza 2020. i veljače 2021. oko četiri milijuna ljudi (4) na Haitiju bilo suočeno s ozbiljnom nesigurnošću opskrbe hranom; budući da su gospodarski pad, loši prinosi u poljoprivredi, uragan Laura (23. kolovoza 2020.) i pandemija bolesti COVID-19 među glavnim uzrocima pogoršanja sigurnosti opskrbe hranom;

| Q. | budući da su nemiri i birokratski kaos u prvom planu te da ometaju uvođenje cjepiva protiv bolesti COVID-19 na Haitiju, čime se riskira veći broj smrtnih slučajeva i zaostajanje u globalnoj borbi protiv virusa; budući da je neodgovarajuće postupanje s pandemijom bolesti COVID-19 samo doprinijelo postojećim dubinskim društvenim problemima; |
| --- | --- |

Q.

budući da su nemiri i birokratski kaos u prvom planu te da ometaju uvođenje cjepiva protiv bolesti COVID-19 na Haitiju, čime se riskira veći broj smrtnih slučajeva i zaostajanje u globalnoj borbi protiv virusa; budući da je neodgovarajuće postupanje s pandemijom bolesti COVID-19 samo doprinijelo postojećim dubinskim društvenim problemima;

| R. | budući da je Haiti primio dosad nezabilježenu pomoć međunarodne zajednice za financiranje obnove nakon potresa 2010.; budući da haićansko stanovništvo danas uopće ne vidi rezultate tih napora, što izaziva bojazan da se tim sredstvima u znatnoj mjeri loše upravljalo; |
| --- | --- |

R.

budući da je Haiti primio dosad nezabilježenu pomoć međunarodne zajednice za financiranje obnove nakon potresa 2010.; budući da haićansko stanovništvo danas uopće ne vidi rezultate tih napora, što izaziva bojazan da se tim sredstvima u znatnoj mjeri loše upravljalo;

| S. | budući da je zbog lošeg upravljanja dobivenim međunarodnim sredstvima, visokih školarina za obrazovanje, u kombinaciji sa sveprisutnim niskim prihodima obitelji i niskom razinom kvalitete dostupnog obrazovanja, nepismena otprilike polovica Haićana u dobi od 15 i više godina; budući da zbog daljnje eskalacije nemira i pandemije i njihova utjecaja na svakodnevni život Haićana 70 % haićanske djece ne pohađa školu; budući da najmanje 350 000 djece i mladih diljem zemlje i dalje ne pohađa osnovnu i srednju školu; |
| --- | --- |

S.

budući da je zbog lošeg upravljanja dobivenim međunarodnim sredstvima, visokih školarina za obrazovanje, u kombinaciji sa sveprisutnim niskim prihodima obitelji i niskom razinom kvalitete dostupnog obrazovanja, nepismena otprilike polovica Haićana u dobi od 15 i više godina; budući da zbog daljnje eskalacije nemira i pandemije i njihova utjecaja na svakodnevni život Haićana 70 % haićanske djece ne pohađa školu; budući da najmanje 350 000 djece i mladih diljem zemlje i dalje ne pohađa osnovnu i srednju školu;

| T. | budući da je sustav Restavèk, moderni oblik ropstva, i dalje uobičajena praksa na Haitiju; budući da ta praksa znači da siromašni haićanski roditelji šalju djecu iz svojih domova u druge obitelji, s kojima će živjeti i raditi za njih kao sluge u domaćinstvu; budući da ta djeca često trpe zlostavljanje i da se s njima loše postupa, kao i da nemaju pristup školovanju; |
| --- | --- |

T.

budući da je sustav Restavèk, moderni oblik ropstva, i dalje uobičajena praksa na Haitiju; budući da ta praksa znači da siromašni haićanski roditelji šalju djecu iz svojih domova u druge obitelji, s kojima će živjeti i raditi za njih kao sluge u domaćinstvu; budući da ta djeca često trpe zlostavljanje i da se s njima loše postupa, kao i da nemaju pristup školovanju;

| 1. | apelira na haićanske vlasti da organiziraju slobodne, pravedne, transparentne i vjerodostojne parlamentarne, lokalne i predsjedničke izbore te da zajamče održivu sigurnost tijekom tih izbornih postupaka; podsjeća na to da, sve dok se ne ispune uvjeti transparentnosti, pravednosti i demokracije, EU ne bi trebao pružati nikakvu financijsku i tehničku potporu izbornim postupcima; podsjeća na to da se samo vjerodostojnim, transparentnim, participativnim i mirnim izbornim postupkom može prevladati dugotrajna politička kriza na Haitiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe važnost neovisnog i pristupačnijeg pravosuđa i poziva Vladu Haitija da poštuje Ustav Haitija iz 1987., a naročito njegov članak 284. stavak 3., kako bi se poštovala temeljna načela demokracije i ojačala vladavina prava; ponovno ističe ulogu potpunog, ravnopravnog i značajnog sudjelovanja žena i uključivanja svih Haićana, među ostalim, mladih ljudi, osoba s invaliditetom i civilnog društva, u političke procese na Haitiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | čvrsto ustraje u tome da haićanske vlasti moraju pojačati napore kako bi okončale sukobe između bandi, kao i oružane napade na civile i na snage kaznenog progona, te kako bi privele odgovorne pravdi u poštenim suđenjima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno ističe duboku zabrinutost zbog pogoršanja humanitarne, političke i sigurnosne situacije na Haitiju; oštro osuđuje sva kršenja ljudskih prava i nasilje, posebno porast otmica, trgovanja djecom radi prodaje u Dominikansku Republiku, ubojstava i silovanja te naglašava potrebu za borbom protiv nasilja nad ženama, djevojčicama i starijim osobama; snažno osuđuje otmicu nekoliko pripadnika katoličkog svećenstva prošlog mjeseca u Port-au-Princeu; podsjeća na to da je nasilje na Haitiju snažno povezano s naoružanim bandama, od kojih neke podupire i financira lokalna oligarhija; poziva na hitnu i koordiniranu reakciju haićanskih vlasti kako bi se spriječilo nasilje, uklonili njegovi temeljni uzroci i okončalo nekažnjavanje odgovornih osoba; podsjeća na to da reforma pravosudnog sustava i borba protiv korupcije moraju ostati prioritet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na neovisnu istragu slučaja masakra u La Salineu i sličnih nedjela; zahtijeva da svi počinitelji tih zločina budu privedeni pravdi i da im se omogući pošteno suđenje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje navodnu uporabu smrtonosne sile protiv prosvjednika te proizvoljna uhićenja i pritvaranja; osuđuje nasilje nad novinarima; apelira na Vladu Haitija da okonča praksu produljenog istražnog pritvora; poziva haićanske vlasti da poštuju temeljna prava, slobodu izražavanja i slobodu udruživanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na svoju snažnu potporu svim borcima za ljudska prava i zaštitu okoliša na Haitiju i njihovu radu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva haićanske vlasti da osiguraju bolje upravljanje na svim razinama države i društva, uključujući borbu protiv korupcije i klijentelizma; odlučno zahtijeva od Komisije da sustavno osigurava djelotvorno praćenje sve pomoći, uključujući humanitarnu pomoć, kako bi se zajamčila njezina upotreba za konkretne projekte za koje je namijenjena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva haićanske vlasti da razjasne sumnje na prijevaru i loše upravljanje međunarodnim sredstvima primljenima nakon potresa 2010. i da kazne počinitelje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na reviziju i izvješće Europskog revizorskog suda o načinu na koji se sredstva EU-a troše na Haitiju, posebno s obzirom na nedavne optužbe za korupciju i izvješće Vrhovnog revizorskog suda Haitija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Europsku uniju da nastavi pružati financijsku pomoć Haitiju kako bi se riješili problemi ozbiljne nesigurnosti opskrbe hranom i malnutricije, koje je pogoršala pandemija bolesti COVID-19; također poziva nadležne službe Europske unije da osiguraju praćenje i odgovarajuće upravljanje europskom pomoći kako bi se njome izravno pomoglo potrebitom stanovništvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žali zbog toga što Haiti nije ispunio potrebne korake kako bi dobio cjepiva protiv bolesti COVID-19; apelira na haićanske vlasti da poduzmu potrebne mjere za dobivanje cjepiva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da je EU dodijelio 17 milijuna EUR za potporu najranjivijima na Haitiju i u drugim karipskim zemljama; poziva Komisiju da joj prioritet i dalje bude pružanje humanitarne pomoći Haitiju; poziva Komisiju da osigura učinkovitu povezanost pružanja humanitarne pomoći Haitiju s njegovom razvojnom strategijom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na okončanje prakse poznate kao Restavèk; poziva Vladu Haitija da provede mjere kojima će osigurati upis djece u knjigu rođenih i zaštitu djece, kako tjelesnu tako i psihološku, te kojima će zajamčiti obvezno školovanje djece; poziva EU da surađuje s Vladom Haitija u cilju provedbe zakonodavnog okvira za zaštitu prava djece; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Vladu Haitija da zajamči dobrobit svojih građana u svim ključnim aspektima; naglašava da bi u suprotnom moglo doći do nepovratnog odljeva mozgova, a Haiti više ne bi mogao funkcionirati; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava zabrinutost zbog toga što haićanski državljani koji traže azil ili su u nesređenoj situaciji masovno dolaze u Francusku Gvajanu te poziva EU da podrži europske teritorije u toj regiji u jačanju mjera za borbu protiv trgovanja ljudima, |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno ističe važnost usklađenih, koordiniranih i pojačanih međunarodnih napora za potporu narodu Haitija; naglašava važnost kontinuirane potpore EU-a i međunarodne zajednice Haitiju kako bi se stvorili uvjeti za mirne i demokratske izbore te kako bi se zajamčili dugoročna stabilnost, razvoj i gospodarska samodostatnost te zemlje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Europske komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, Visokoj povjerenici Ujedinjenih naroda za ljudska prava i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću ministara i Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini EU-a i Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država, institucijama Cariforuma i haićanskim vlastima. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL C 136 E, 11.5.2012., str. 46.

(2)  SL C 463, 21.12.2018., str. 40.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0074.

(4)  Prema podacima iz Integrirane klasifikacije sigurnosti opskrbe hranom (IPC).

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/166 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/166

---

P9_TA(2021)0253

Stanje u Čadu

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o stanju u Čadu (2021/2695(RSP))

(2022/C 15/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2020. o sigurnosnoj suradnji EU-a i Afrike u području Sahela, zapadnoj Africi i Rogu Afrike (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2020. o sigurnosnoj suradnji EU-a i Afrike u području Sahela, zapadnoj Africi i Rogu Afrike (1),

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dao nakon smrti predsjednika Idrissa Débya Itna 20. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dao nakon smrti predsjednika Idrissa Débya Itna 20. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika UN-a od 20. travnja 2021. o Čadu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika UN-a od 20. travnja 2021. o Čadu,

| — | uzimajući u obzir priopćenje koje su 5. svibnja 2021. donijeli ministri vanjskih poslova i ministri za razvoj skupine G7, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje koje su 5. svibnja 2021. donijeli ministri vanjskih poslova i ministri za razvoj skupine G7,

| — | uzimajući u obzir izvješće misije za utvrđivanje činjenica Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost u Čadu od 29. travnja do 5. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće misije za utvrđivanje činjenica Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost u Čadu od 29. travnja do 5. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europskog vijeća i država članica skupine G5 Sahel od 28. travnja 2020. o sigurnosti, stabilnosti i razvoju Sahela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europskog vijeća i država članica skupine G5 Sahel od 28. travnja 2020. o sigurnosti, stabilnosti i razvoju Sahela,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. kojima se ponovno potvrđuje važnost čvrstog i dugoročnog partnerstva između EU-a i Sahela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. kojima se ponovno potvrđuje važnost čvrstog i dugoročnog partnerstva između EU-a i Sahela,

| — | uzimajući u obzir Nacionalni okvirni program za Čad u okviru Europskog razvojnog fonda (ERF) za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalni okvirni program za Čad u okviru Europskog razvojnog fonda (ERF) za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) i EU-a od 11. ožujka 2021. o demokraciji i poštovanju ustava u EU-u i zemljama AKP-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) i EU-a od 11. ožujka 2021. o demokraciji i poštovanju ustava u EU-u i zemljama AKP-a,

| — | uzimajući u obzir Ustav Čada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Čada,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koja je donesena 27. lipnja 1981., a stupila je na snagu 21. listopada 1986., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koja je donesena 27. lipnja 1981., a stupila je na snagu 21. listopada 1986.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 20. travnja 2021. čadski predsjednik Idriss Déby Itno, koji je bio na vlasti 31 godinu, preminuo u vojnom sukobu s pobunjeničkim skupinama jedan dan nakon što je proglašen pobjednikom predsjedničkih izbora održanih 11. travnja 2021.; |
| --- | --- |

A.

budući da je 20. travnja 2021. čadski predsjednik Idriss Déby Itno, koji je bio na vlasti 31 godinu, preminuo u vojnom sukobu s pobunjeničkim skupinama jedan dan nakon što je proglašen pobjednikom predsjedničkih izbora održanih 11. travnja 2021.;

| B. | budući da je nakon smrti Idrissa Débyja Prijelazno vojno vijeće organiziralo neustavan prijenos vlasti i uspostavilo prijelaznu vladu na čelu s Mahamatom Idrissom Débyjem, sinom čadskog predsjednika; budući da je Prijelazno vojno vijeće suspendiralo Ustav, raspustilo vladu i Nacionalnu skupštinu te uvelo „prijelaznu povelju” kao zamjenu za Ustav na razdoblje od 18 mjeseci koje se može jednom obnoviti; |
| --- | --- |

B.

budući da je nakon smrti Idrissa Débyja Prijelazno vojno vijeće organiziralo neustavan prijenos vlasti i uspostavilo prijelaznu vladu na čelu s Mahamatom Idrissom Débyjem, sinom čadskog predsjednika; budući da je Prijelazno vojno vijeće suspendiralo Ustav, raspustilo vladu i Nacionalnu skupštinu te uvelo „prijelaznu povelju” kao zamjenu za Ustav na razdoblje od 18 mjeseci koje se može jednom obnoviti;

| C. | budući da je Ustavom Čada predviđeno da u slučaju upražnjenosti mjesta predsjednika ili trajne nesposobnosti čelnika države, njegove dužnosti privremeno obnaša predsjednik Nacionalne skupštine koji mora organizirati izbore u roku od 45 do 90 dana; |
| --- | --- |

C.

budući da je Ustavom Čada predviđeno da u slučaju upražnjenosti mjesta predsjednika ili trajne nesposobnosti čelnika države, njegove dužnosti privremeno obnaša predsjednik Nacionalne skupštine koji mora organizirati izbore u roku od 45 do 90 dana;

| D. | budući da je Prijelazno vojno vijeće 2. svibnja 2021. imenovalo prijelaznu vladu s civilnim premijerom Albertom Pahimijem Padackéom, uz sudjelovanje nekih članova oporbe; budući da je Padacké na predsjedničkim izborima održanima 11. travnja 2021. osvojio drugo mjesto, unatoč tome što se smatrao jednim od saveznika pokojnog predsjednika Débyja, te je od 2016. do 2018. obnašao dužnost premijera; |
| --- | --- |

D.

budući da je Prijelazno vojno vijeće 2. svibnja 2021. imenovalo prijelaznu vladu s civilnim premijerom Albertom Pahimijem Padackéom, uz sudjelovanje nekih članova oporbe; budući da je Padacké na predsjedničkim izborima održanima 11. travnja 2021. osvojio drugo mjesto, unatoč tome što se smatrao jednim od saveznika pokojnog predsjednika Débyja, te je od 2016. do 2018. obnašao dužnost premijera;

| E. | budući da je misija za utvrđivanje činjenica Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost u Čadu od 29. travnja do 5. svibnja 2021. istaknula važnost izrade održivog i opće prihvatljivog Ustava za Čad te smatra da prijelazna povelja nije prikladna za jamčenje političkih i građanskih prava stanovništva tijekom prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

E.

budući da je misija za utvrđivanje činjenica Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost u Čadu od 29. travnja do 5. svibnja 2021. istaknula važnost izrade održivog i opće prihvatljivog Ustava za Čad te smatra da prijelazna povelja nije prikladna za jamčenje političkih i građanskih prava stanovništva tijekom prijelaznog razdoblja;

| F. | budući da je vojna vlada 27. travnja 2021. upotrijebila nerazmjernu i nelegitimnu oružanu silu protiv prosvjeda građana; budući da su to odlučno osudile organizacije za ljudska prava i međunarodna zajednica, uključujući Afričku uniju i Europsku uniju; budući da je kao reakcija na prosvjede nakon smrti predsjednika Débyja ubijeno najmanje šest osoba, na desetke ih je ranjeno te su mnogi proizvoljno uhićeni i pritvoreni; budući da se smatra da je u sukobima uhićeno više od 600 osoba; |
| --- | --- |

F.

budući da je vojna vlada 27. travnja 2021. upotrijebila nerazmjernu i nelegitimnu oružanu silu protiv prosvjeda građana; budući da su to odlučno osudile organizacije za ljudska prava i međunarodna zajednica, uključujući Afričku uniju i Europsku uniju; budući da je kao reakcija na prosvjede nakon smrti predsjednika Débyja ubijeno najmanje šest osoba, na desetke ih je ranjeno te su mnogi proizvoljno uhićeni i pritvoreni; budući da se smatra da je u sukobima uhićeno više od 600 osoba;

| G. | budući da je mandat predsjednika Débyja bio obilježen sustavnim i upornim kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

G.

budući da je mandat predsjednika Débyja bio obilježen sustavnim i upornim kršenjima ljudskih prava;

| H. | budući da je predizborno razdoblje obilježeno progonom i proizvoljnim uhićenjima više od 112 političkih protivnika i branitelja ljudskih prava; budući da su u tjednima koji su prethodili izbornoj kampanji sigurnosne snage koristile nerazmjernu i nelegitimnu silu protiv mirnih prosvjednika; budući da su izbore u velikoj mjeri bojkotirale oporba i neki članovi civilnog društva; |
| --- | --- |

H.

budući da je predizborno razdoblje obilježeno progonom i proizvoljnim uhićenjima više od 112 političkih protivnika i branitelja ljudskih prava; budući da su u tjednima koji su prethodili izbornoj kampanji sigurnosne snage koristile nerazmjernu i nelegitimnu silu protiv mirnih prosvjednika; budući da su izbore u velikoj mjeri bojkotirale oporba i neki članovi civilnog društva;

| I. | budući da se sigurnosna situacija u području Sahela znatno pogoršala tijekom posljednjih godina, što predstavlja ozbiljnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; budući da su raširena kršenja ljudskih prava i masovna ubojstva; budući da je u Sahelu 2019. bio primjetan najveći porast nasilnih ekstremističkih aktivnosti u usporedbi sa svim drugim regijama; budući da je od svojeg osnivanja 2015. višenacionalna zajednička interventna jedinica otjerala terorističke skupine iz mnogih područja koja su ranije bila pod njihovom kontrolom, no regija je i dalje vrlo nestabilna; |
| --- | --- |

I.

budući da se sigurnosna situacija u području Sahela znatno pogoršala tijekom posljednjih godina, što predstavlja ozbiljnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; budući da su raširena kršenja ljudskih prava i masovna ubojstva; budući da je u Sahelu 2019. bio primjetan najveći porast nasilnih ekstremističkih aktivnosti u usporedbi sa svim drugim regijama; budući da je od svojeg osnivanja 2015. višenacionalna zajednička interventna jedinica otjerala terorističke skupine iz mnogih područja koja su ranije bila pod njihovom kontrolom, no regija je i dalje vrlo nestabilna;

| J. | budući da je Čad ozbiljno pogođen terorističkim aktivnostima i napadima; budući da se Boko Haram, saveznik Islamske države od 2015., širi u cijeloj regiji te je odgovoran za znatno raseljavanje u području jezera Čad; budući da je u Čadu trenutačno 133 000 interno raseljenih osoba i oko 500 000 izbjeglica; budući da se od ovogodišnjih izbora pojačao vojni sukob s pobunjeničkim skupinama kao što je Fronta za promjene i slogu (engl. Front for Change and Concord) u Čadu (FACT); budući da je vojska Čada nedavno tvrdila da je porazila FACT; budući da je Prijelazno vojno vijeće odbilo prijedlog FACT-a o prekidu vatre i održavanju pregovora; |
| --- | --- |

J.

budući da je Čad ozbiljno pogođen terorističkim aktivnostima i napadima; budući da se Boko Haram, saveznik Islamske države od 2015., širi u cijeloj regiji te je odgovoran za znatno raseljavanje u području jezera Čad; budući da je u Čadu trenutačno 133 000 interno raseljenih osoba i oko 500 000 izbjeglica; budući da se od ovogodišnjih izbora pojačao vojni sukob s pobunjeničkim skupinama kao što je Fronta za promjene i slogu (engl. Front for Change and Concord) u Čadu (FACT); budući da je vojska Čada nedavno tvrdila da je porazila FACT; budući da je Prijelazno vojno vijeće odbilo prijedlog FACT-a o prekidu vatre i održavanju pregovora;

| K. | budući da EU podupire skupinu G5 Sahel, zajednički obrambeni napor Burkine Faso, Čada, Malija, Mauritanije i Nigera kojim se koordinira djelovanje u područjima regionalnog razvoja i sigurnosti u cilju borbe protiv terorizma i postizanja stabilnosti u regiji, u kojoj je čadska vojska ključan element; budući da je mandat misije EU-a za osposobljavanje (EUTM) u Maliju produljen u ožujku 2020. radi pružanja savjeta i osposobljavanja nacionalnim oružanim snagama zemalja skupine G5 Sahel, uključujući Čad; budući da su njihovi partneri iz skupine G5 Sahel odredili Mauritaniju i Niger kao posrednike kako bi se osigurao uključiv dijalog među svim protagonistima trenutačnih nemira u Čadu i stvorili uvjeti za sporazumnu, mirnu i uspješnu tranziciju; |
| --- | --- |

K.

budući da EU podupire skupinu G5 Sahel, zajednički obrambeni napor Burkine Faso, Čada, Malija, Mauritanije i Nigera kojim se koordinira djelovanje u područjima regionalnog razvoja i sigurnosti u cilju borbe protiv terorizma i postizanja stabilnosti u regiji, u kojoj je čadska vojska ključan element; budući da je mandat misije EU-a za osposobljavanje (EUTM) u Maliju produljen u ožujku 2020. radi pružanja savjeta i osposobljavanja nacionalnim oružanim snagama zemalja skupine G5 Sahel, uključujući Čad; budući da su njihovi partneri iz skupine G5 Sahel odredili Mauritaniju i Niger kao posrednike kako bi se osigurao uključiv dijalog među svim protagonistima trenutačnih nemira u Čadu i stvorili uvjeti za sporazumnu, mirnu i uspješnu tranziciju;

| L. | budući da su, unatoč tome što se radi o zemlji koja proizvodi naftu, u Čadu rasprostranjeni siromaštvo, nesigurnost opskrbe hranom, korupcija, nekažnjavanje, nasilje nad ženama i djevojčicama te nedostatak gospodarskih prilika; budući da Čad na indeksu ljudskog razvoja za 2019. zauzima 187. mjesto od ukupno 189 zemalja; |
| --- | --- |

L.

budući da su, unatoč tome što se radi o zemlji koja proizvodi naftu, u Čadu rasprostranjeni siromaštvo, nesigurnost opskrbe hranom, korupcija, nekažnjavanje, nasilje nad ženama i djevojčicama te nedostatak gospodarskih prilika; budući da Čad na indeksu ljudskog razvoja za 2019. zauzima 187. mjesto od ukupno 189 zemalja;

| M. | budući da EU podupire napore u području razvoja, mira i sigurnosti u Čadu i diljem područja Sahela u okviru ERF-a, Instrumenta mirovne pomoći za Afriku, Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru te Uzajamnog fonda EU-a za Afriku; budući da je EU od 2014. do 2020. u okviru ERF-a dodijelio 542 milijuna EUR za potporu Čadu, uključujući konsolidaciju vladavine prava; budući da bi budući Europski instrument mirovne pomoći od 1. srpnja 2021. trebao zamijeniti Instrument mirovne pomoći za Afriku; |
| --- | --- |

M.

budući da EU podupire napore u području razvoja, mira i sigurnosti u Čadu i diljem područja Sahela u okviru ERF-a, Instrumenta mirovne pomoći za Afriku, Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru te Uzajamnog fonda EU-a za Afriku; budući da je EU od 2014. do 2020. u okviru ERF-a dodijelio 542 milijuna EUR za potporu Čadu, uključujući konsolidaciju vladavine prava; budući da bi budući Europski instrument mirovne pomoći od 1. srpnja 2021. trebao zamijeniti Instrument mirovne pomoći za Afriku;

| 1. | žali zbog ubojstva predsjednika Idrissa Débyja te zbog nedavnog nasilja i gubitka životâ zbog napada naoružanih skupina u regiji; ponavlja svoju zabrinutost zbog dugotrajne krize u Čadu i nestabilnog sigurnosnog stanja na sjeveru te oštro osuđuje opetovana kršenja ljudskih prava te međunarodnog i humanitarnog prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje vojno preuzimanje vlasti od strane Prijelaznog vojnog vijeća 20. travnja 2021. i kasniju suspenziju Ustava Čada te raspuštanje vlade; odbacuje uspostavu povelje Prijelaznog vojnog vijeća koja nije bila predmet demokratskog savjetovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uvjeren je da se trenutačne podjele u čadskom društvu ne mogu rješavati vojnim sredstvima i poziva sve strane da se suzdrže od nasilnog djelovanja, da se uključe u politički dijalog i da očuvaju živote civilnog stanovništva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Prijelazno vojno vijeće da se pobrine za neometan i brz povratak ustavnom poretku i osigura poštovanje demokratskih vrijednosti; konstatira da je imenovanje civilne prijelazne vlade koja uključuje članove nekih oporbenih skupina prvi korak prema ponovnom uspostavljanju ustavnog poretka; nadalje poziva Prijelazno vojno vijeće da stvori i osigura uvjete za uključiv nacionalni dijalog između vlade i aktera civilnog društva te da se pobrine za to da se što prije, pod vodstvom civilnih snaga, ostvari miran i hitan prijelaz na demokratske, slobodne i poštene izbore, što bi dovelo do demokratski izabranog predsjednika i uključive vlade; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da se istinska demokratska tranzicija i reforma moraju odvijati pod civilnim vodstvom te da se njima mora omogućiti potpuno i aktivno sudjelovanje organizacija civilnog društva, žena i mladih, oporbenih stranaka i slobodnih medija, koji bi trebali moći djelovati bez nasilja, zastrašivanja ili ograničavanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje ograničenje prava na prosvjedovanje i primjenu nasilja od strane Prijelaznog vojnog vijeća nad prosvjednicima; apelira na Prijelazno vojno vijeće da oslobodi sve one koji su zatvoreni nakon nedavnih prosvjeda; nadalje poziva na osnivanje neovisnog i nepristranog istražnog povjerenstva kako bi se istražila zlostavljanja počinjena tijekom prosvjeda i sva moguća kršenja ljudskih prava, uključujući očitu upotrebu nepotrebne ili nerazmjerne sile za rastjerivanje prosvjeda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zabrinut je zbog korupcije i nekažnjavanja u Čadu; napominje da neuspjeh u rješavanju kršenja ljudskih prava doprinosi nastavku zlostavljanja i negativno utječe na povjerenje javnosti u državne institucije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i delegaciju te misije EU-a u Čadu da osiguraju potpunu provedbu smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava i Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju, među ostalim promatranjem prosvjeda i pružanjem zatražene potpore, utvrđene u planu tranzicije civilnog društva za završetak krize; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva međunarodnu zajednicu da podrži Čad u njegovim naporima za postizanje demokracije; posebno poziva Afričku uniju i skupinu G5 da podrže Čad u omogućivanju uključivog i međudruštvenog dijaloga s trajnim i mirnim rješenjem; ponavlja da je potrebno suzdržati se od nametljivog vanjskog uplitanja i zaštititi jedinstvo, stabilnost i teritorijalnu cjelovitost Čada; poziva predsjednike Mauritanije i Nigera da nastave pomagati Čadu kao posrednici u čadskoj krizi sve dok se trenutačna kriza ne okonča trajno i mirno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prepoznaje važnu ulogu Čada u borbi protiv terorizma u okviru skupine G5 Sahel; ustraje u važnosti poštovanja međunarodnih konvencija o ljudskim pravima; inzistira na očuvanju teritorijalnog integriteta i stabilnosti Čada u krhkom sigurnosnom kontekstu regije; naglašava humanitarnu potrebu u Sahelu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da su regionalne organizacije i partnerstva, uključujući Afričku uniju i skupinu G5, ključni akteri u organizaciji i podupiranju afričke strategije za rješavanje problema terorizma i nestabilnosti u području Sahela; ponovno potvrđuje svoju potporu regionalnoj multinacionalnoj zajedničkoj radnoj skupini te svoju kontinuiranu potporu u okviru Instrumenta mirovne pomoći za Afriku, koji će uskoro zamijeniti Europski instrument mirovne pomoći; poziva na to da se zaštite civilni akteri koji izvješćuju o kršenjima ljudskih prava, bez da se moraju suočavati s prijetnjama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da su klimatske promjene, nesigurnost opskrbe hranom, rast stanovništva, iskorištavanje prirodnih resursa, siromaštvo, nedostatak obrazovnih i gospodarskih prilika kao i nasilno i ideološko uplitanje stranih džihadističkih skupina, temeljni uzroci nestabilnosti, nasilja i novačenja terorista diljem područja Sahela; konstatira da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala te pritiske i znatno otežala napredak u razvoju; naglašava da je koordinacija pomoći u području sigurnosti, razvoja, humanitarne pomoći i potpore demokraciji nužna kako bi se osigurao trajan održivi razvoj u cijeloj regiji; podržava pomak prema integriranijem pristupu stabilizaciji sa snažnim naglaskom na civilne i političke dimenzije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da Čad jest i treba ostati snažan partner EU-a i ponavlja svoju predanost osiguravanju dijaloga i mirnog rješenja trenutačne političke krize; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na evaluaciju sredstava EU-a dodijeljenih toj regiji kako bi se osiguralo da ne dođe do zlouporabe sredstava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i Nacionalnoj skupštini Čada te Afričkoj uniji i njezinim institucijama. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0213.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/170

---

P9_TA(2021)0255

Kineske protusankcije protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (2021/2644(RSP))

(2022/C 15/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i izvješća o stanju u Kini i odnosima EU-a i Kine, a posebno Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (1) i Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o prisilnom radu i položaju Ujgura u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu (2) (XUAR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i izvješća o stanju u Kini i odnosima EU-a i Kine, a posebno Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (1) i Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o prisilnom radu i položaju Ujgura u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu (2) (XUAR),

| — | uzimajući u obzir svoje prijašnje preporuke o Hong Kongu, osobito onu o Hong Kongu, 20 godina nakon primopredaje, upućenu 13. prosinca 2017. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prijašnje preporuke o Hong Kongu, osobito onu o Hong Kongu, 20 godina nakon primopredaje, upućenu 13. prosinca 2017. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2020 (4)., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2020 (4).,

| — | uzimajući u obzir dodjelu Nagrade Saharov za 2019. Ilhamu Tohtiju, ujgurskom ekonomistu i borcu za prava ujgurske manjine u Kini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dodjelu Nagrade Saharov za 2019. Ilhamu Tohtiju, ujgurskom ekonomistu i borcu za prava ujgurske manjine u Kini,

| — | uzimajući u obzir izjavu istaknutih zastupnika u Europskom parlamentu nakon odluke kineskih vlasti od 23. ožujka 2021. kojom su nametnute sankcije Pododboru za ljudska prava i drugim europskim subjektima i dužnosnicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu istaknutih zastupnika u Europskom parlamentu nakon odluke kineskih vlasti od 23. ožujka 2021. kojom su nametnute sankcije Pododboru za ljudska prava i drugim europskim subjektima i dužnosnicima,

| — | uzimajući u obzir govore predsjednika Davida Marije Sassolija, predsjednice Pododbora za ljudska prava Marije Arene i predsjednika Izaslanstva za odnose s Narodnom Republikom Kinom Reinharda Bütikofera na otvaranju plenarne sjednice 24. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govore predsjednika Davida Marije Sassolija, predsjednice Pododbora za ljudska prava Marije Arene i predsjednika Izaslanstva za odnose s Narodnom Republikom Kinom Reinharda Bütikofera na otvaranju plenarne sjednice 24. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu direktora europskih instituta za istraživanja od 25. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu direktora europskih instituta za istraživanja od 25. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir govor potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije Josepa Borrella na raspravi od 28. travnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima te na raspravu koja je uslijedila, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije Josepa Borrella na raspravi od 28. travnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima te na raspravu koja je uslijedila,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu o kineskim sankcijama protiv parlamentarnih zastupnika, koju su 29. ožujka 2021. donijeli predsjednik Europskog parlamenta, predsjednik belgijskog Zastupničkog doma, predsjednik nizozemskog Zastupničkog doma i predsjednik Seimasa Republike Litve, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu o kineskim sankcijama protiv parlamentarnih zastupnika, koju su 29. ožujka 2021. donijeli predsjednik Europskog parlamenta, predsjednik belgijskog Zastupničkog doma, predsjednik nizozemskog Zastupničkog doma i predsjednik Seimasa Republike Litve,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2021/478 od 22. ožujka 2021. o provedbi Uredbe (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (5) i Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/481 od 22. ožujka 2021. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2020/1999 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2021/478 od 22. ožujka 2021. o provedbi Uredbe (EU) 2020/1998 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (5) i Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/481 od 22. ožujka 2021. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2020/1999 o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (6),

| — | uzimajući u obzir izjavu skupine G7 od 12. ožujka 2021. o izmjenama izbornog sustava u Hong Kongu i priopćenje koje su 5. svibnja 2021. donijeli ministri vanjskih poslova i ministri za razvoj skupine G7, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu skupine G7 od 12. ožujka 2021. o izmjenama izbornog sustava u Hong Kongu i priopćenje koje su 5. svibnja 2021. donijeli ministri vanjskih poslova i ministri za razvoj skupine G7,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije od 17. travnja 2021. o osuđivanju prodemokratskih aktivista u Hong Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije od 17. travnja 2021. o osuđivanju prodemokratskih aktivista u Hong Kongu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije od 29. prosinca 2020. o osuđivanju novinara, odvjetnika i boraca za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije od 29. prosinca 2020. o osuđivanju novinara, odvjetnika i boraca za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir objavu glasnogovornika Ministarstva vanjskih poslova Narodne Republike Kine od 22. ožujka 2021. o sankcijama protiv relevantnih subjekata i osoblja EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir objavu glasnogovornika Ministarstva vanjskih poslova Narodne Republike Kine od 22. ožujka 2021. o sankcijama protiv relevantnih subjekata i osoblja EU-a,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Michela i predsjednice Ursule von der Leyen o obrani interesa i vrijednosti EU-a u složenom i iznimno važnom partnerstvu, nakon 22. sastanka na vrhu EU-a i Kine održanog 22. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Michela i predsjednice Ursule von der Leyen o obrani interesa i vrijednosti EU-a u složenom i iznimno važnom partnerstvu, nakon 22. sastanka na vrhu EU-a i Kine održanog 22. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s 21. sastanka na vrhu EU-a i Kine od 9. travnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s 21. sastanka na vrhu EU-a i Kine od 9. travnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije od 12. ožujka 2019. pod naslovom „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije od 12. ožujka 2019. pod naslovom „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005),

| — | uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi te njegov članak 4. kojim se potvrđuju prava manjinskih etničkih skupina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi te njegov članak 4. kojim se potvrđuju prava manjinskih etničkih skupina,

| — | uzimajući u obzir poziv stručnjaka UN-a od 26. lipnja 2020. na poduzimanje odlučnih mjera za zaštitu temeljnih sloboda u Kini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poziv stručnjaka UN-a od 26. lipnja 2020. na poduzimanje odlučnih mjera za zaštitu temeljnih sloboda u Kini,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., koji je Kina potpisala 1998., ali nikad nije ratificirala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., koji je Kina potpisala 1998., ali nikad nije ratificirala,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida,

| — | uzimajući u obzir Protokol iz 2014. uz Konvenciju Međunarodne organizacije rada o prisilnom radu iz 1930., koji Kina nije potpisala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol iz 2014. uz Konvenciju Međunarodne organizacije rada o prisilnom radu iz 1930., koji Kina nije potpisala,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da bi promicanje i zaštita ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugogodišnjeg odnosa EU-a i Kine, u skladu s predanošću EU-a da zaštiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Kine da se tih istih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

A.

budući da bi promicanje i zaštita ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugogodišnjeg odnosa EU-a i Kine, u skladu s predanošću EU-a da zaštiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Kine da se tih istih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji;

| B. | budući da je Vijeće 7. prosinca 2020. donijelo Uredbu (EU) 2020/1998 kojom se uspostavlja globalni režim sankcija EU-a za kršenje i povrede ljudskih prava kojim se EU-u omogućuje da uvede mjere ograničavanja protiv ciljanih pojedinaca, subjekata i tijela, uključujući države i nedržavne aktere, koji su odgovorni za teška kršenja i povrede ljudskih prava diljem svijeta, koji su u njih uključeni ili su s njima povezani; budući da je važno naglasiti da je EU obvezan primijeniti tu uredbu u slučaju masovnog kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da je Vijeće 7. prosinca 2020. donijelo Uredbu (EU) 2020/1998 kojom se uspostavlja globalni režim sankcija EU-a za kršenje i povrede ljudskih prava kojim se EU-u omogućuje da uvede mjere ograničavanja protiv ciljanih pojedinaca, subjekata i tijela, uključujući države i nedržavne aktere, koji su odgovorni za teška kršenja i povrede ljudskih prava diljem svijeta, koji su u njih uključeni ili su s njima povezani; budući da je važno naglasiti da je EU obvezan primijeniti tu uredbu u slučaju masovnog kršenja ljudskih prava;

| C. | budući da je Vijeće EU-a za vanjske poslove 22. ožujka 2021. u sklopu globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava donijelo mjere ograničavanja protiv Zhua Hailuna, bivšeg zamjenika predsjednika 13. narodnog kongresa Autonomne ujgurske regije Xinjianga (XUAR), Wanga Junzhenga, tajnika partije u okviru Proizvodnih i građevinskih snaga Xinjianga (XPCC) i zamjenika tajnika Partijskog odbora kineskog XUAR-a, Wanga Mingshana, člana Stalnog odbora Partijskog odbora XUAR-a i tajnika Odbora za politička i pravna pitanja XUAR-a, Chenga Mingguoa, direktora Ureda za javnu sigurnost u Xinjiangu (XPSB) i potpredsjednika Narodne vlade XUAR-a, te protiv Ureda za javnu sigurnost XPCC-a koji upravlja centrima za pritvor u Xinjiangu; budući da su te četiri osobe i jedan subjekt odgovorni za teška kršenja ljudskih prava, uključujući masovno proizvoljno pritvaranje Ujgura i pripadnika drugih muslimanskih etničkih manjina u XUAR-u i ponižavajuće postupanje prema njima; |
| --- | --- |

C.

budući da je Vijeće EU-a za vanjske poslove 22. ožujka 2021. u sklopu globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava donijelo mjere ograničavanja protiv Zhua Hailuna, bivšeg zamjenika predsjednika 13. narodnog kongresa Autonomne ujgurske regije Xinjianga (XUAR), Wanga Junzhenga, tajnika partije u okviru Proizvodnih i građevinskih snaga Xinjianga (XPCC) i zamjenika tajnika Partijskog odbora kineskog XUAR-a, Wanga Mingshana, člana Stalnog odbora Partijskog odbora XUAR-a i tajnika Odbora za politička i pravna pitanja XUAR-a, Chenga Mingguoa, direktora Ureda za javnu sigurnost u Xinjiangu (XPSB) i potpredsjednika Narodne vlade XUAR-a, te protiv Ureda za javnu sigurnost XPCC-a koji upravlja centrima za pritvor u Xinjiangu; budući da su te četiri osobe i jedan subjekt odgovorni za teška kršenja ljudskih prava, uključujući masovno proizvoljno pritvaranje Ujgura i pripadnika drugih muslimanskih etničkih manjina u XUAR-u i ponižavajuće postupanje prema njima;

| D. | budući da je samo nekoliko trenutaka nakon odobrenja popisa EU-a glasnogovornik Ministarstva vanjskih poslova Narodne Republike Kine najavio donošenje sankcija protiv petero zastupnika u Europskom parlamentu, odnosno Reinharda Bütikofera, Michaela Gahlera, Raphaëla Glucksmanna, Ilhana Kyuchyuka i Miriam Lexmann, protiv Pododbora Parlamenta za ljudska prava, trojice zastupnika u parlamentima država članica EU-a (Sjoerda Wiemera Sjoerdsme, Samuela Cogolatija i Dovile Sakaliene), Političkog i sigurnosnog odbora Vijeća EU-a koji okuplja veleposlanike 27 država članica, dvojice znanstvenika (Adriana Zenza i Björna Jerdéna) i dviju skupina za strateško promišljanje (Instituta Mercator za kineske studije (MERICS) iz Njemačke i Zaklade Saveza demokracija iz Danske) zbog „teškog narušavanja suvereniteta i interesa Kine te zlonamjernog širenja laži i dezinformacija”; |
| --- | --- |

D.

budući da je samo nekoliko trenutaka nakon odobrenja popisa EU-a glasnogovornik Ministarstva vanjskih poslova Narodne Republike Kine najavio donošenje sankcija protiv petero zastupnika u Europskom parlamentu, odnosno Reinharda Bütikofera, Michaela Gahlera, Raphaëla Glucksmanna, Ilhana Kyuchyuka i Miriam Lexmann, protiv Pododbora Parlamenta za ljudska prava, trojice zastupnika u parlamentima država članica EU-a (Sjoerda Wiemera Sjoerdsme, Samuela Cogolatija i Dovile Sakaliene), Političkog i sigurnosnog odbora Vijeća EU-a koji okuplja veleposlanike 27 država članica, dvojice znanstvenika (Adriana Zenza i Björna Jerdéna) i dviju skupina za strateško promišljanje (Instituta Mercator za kineske studije (MERICS) iz Njemačke i Zaklade Saveza demokracija iz Danske) zbog „teškog narušavanja suvereniteta i interesa Kine te zlonamjernog širenja laži i dezinformacija”;

| E. | budući da je, prema priopćenju glasnogovornika, dotičnim pojedincima i njihovim obiteljima zabranjen ulazak u kontinentalnu Kinu, Hong Kong i Makao te je njima i s njima povezanim poduzećima i institucijama zabranjeno poslovanje s Kinom; |
| --- | --- |

E.

budući da je, prema priopćenju glasnogovornika, dotičnim pojedincima i njihovim obiteljima zabranjen ulazak u kontinentalnu Kinu, Hong Kong i Makao te je njima i s njima povezanim poduzećima i institucijama zabranjeno poslovanje s Kinom;

| F. | budući da je nekoliko dana kasnije Kina donijela sankcije protiv parlamentarnih zastupnika, subjekata i skupina za strateško promišljanje u Ujedinjenoj Kraljevini, Kanadi i SAD-u, odnosno u zemljama koje su također uvele mjere protiv kršenja ljudskih prava u Xinjiangu; |
| --- | --- |

F.

budući da je nekoliko dana kasnije Kina donijela sankcije protiv parlamentarnih zastupnika, subjekata i skupina za strateško promišljanje u Ujedinjenoj Kraljevini, Kanadi i SAD-u, odnosno u zemljama koje su također uvele mjere protiv kršenja ljudskih prava u Xinjiangu;

| G. | budući da kineske mjere predstavljaju napad na Europsku uniju i Parlament u cjelini, a time i na okosnicu europskih vrijednosti i demokracije, kao i napad na slobodu istraživanja; |
| --- | --- |

G.

budući da kineske mjere predstavljaju napad na Europsku uniju i Parlament u cjelini, a time i na okosnicu europskih vrijednosti i demokracije, kao i napad na slobodu istraživanja;

| H. | budući da su sankcije EU-a usmjerene protiv kršenja ljudskih prava te se temelje na legitimnim i proporcionalnim mjerama ugrađenim u međunarodno pravo, dok kineske sankcije nisu pravno opravdane, u potpunosti su neutemeljene i proizvoljne te su usmjerene protiv kritiziranja takvog kršenja ljudskih prava; budući da je njihova namjera očito odvratiti EU od nastavka rada i djelovanja protiv kršenja ljudskih prava u Kini; |
| --- | --- |

H.

budući da su sankcije EU-a usmjerene protiv kršenja ljudskih prava te se temelje na legitimnim i proporcionalnim mjerama ugrađenim u međunarodno pravo, dok kineske sankcije nisu pravno opravdane, u potpunosti su neutemeljene i proizvoljne te su usmjerene protiv kritiziranja takvog kršenja ljudskih prava; budući da je njihova namjera očito odvratiti EU od nastavka rada i djelovanja protiv kršenja ljudskih prava u Kini;

| I. | budući da je Kina odgovorna za brojna kršenja ljudskih prava, što je u suprotnosti s njezinim bilateralnim i multilateralnim obvezama u tim područjima; budući da prema mjerodavnim izvješćima Kina upravo proživljava najmračnije razdoblje kad je riječ o ljudskim pravima još od masakra na trgu Tiananmen; budući da Kina redovito podnosi rezolucije Odboru Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC) u kojima se „suverenost, neuplitanje i uzajamno poštovanje” zagovaraju kao temeljna nedodirljiva načela, a promicanje i zaštita ljudskih prava pojedinaca ostavljaju se po strani; |
| --- | --- |

I.

budući da je Kina odgovorna za brojna kršenja ljudskih prava, što je u suprotnosti s njezinim bilateralnim i multilateralnim obvezama u tim područjima; budući da prema mjerodavnim izvješćima Kina upravo proživljava najmračnije razdoblje kad je riječ o ljudskim pravima još od masakra na trgu Tiananmen; budući da Kina redovito podnosi rezolucije Odboru Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC) u kojima se „suverenost, neuplitanje i uzajamno poštovanje” zagovaraju kao temeljna nedodirljiva načela, a promicanje i zaštita ljudskih prava pojedinaca ostavljaju se po strani;

| J. | budući da su EU i Kina u prosincu 2020. postigli načelni dogovor o Sveobuhvatnom sporazumu o ulaganjima između EU-a i Kine; budući da je sposobnost Europskog parlamenta da propisno analizira Sveobuhvatni sporazum o ulaganjima znatno otežana zbog kineskih sankcija, zbog kojih u najmanju ruku Pododbor za ljudska prava ne može surađivati s kineskim stručnjacima; budući da nije prihvatljivo baviti se odnosima u području trgovine i ulaganja izvan općeg konteksta pitanja ljudskih prava i širih političkih odnosa; |
| --- | --- |

J.

budući da su EU i Kina u prosincu 2020. postigli načelni dogovor o Sveobuhvatnom sporazumu o ulaganjima između EU-a i Kine; budući da je sposobnost Europskog parlamenta da propisno analizira Sveobuhvatni sporazum o ulaganjima znatno otežana zbog kineskih sankcija, zbog kojih u najmanju ruku Pododbor za ljudska prava ne može surađivati s kineskim stručnjacima; budući da nije prihvatljivo baviti se odnosima u području trgovine i ulaganja izvan općeg konteksta pitanja ljudskih prava i širih političkih odnosa;

| K. | budući da je kinesko nametanje sankcija najnoviji korak u postupnom skretanju vodstva Komunističke partije Kine prema konfrontacijskom pristupu, među ostalim i dezinformacijama i kibernapadima protiv Unije, dok odnosi EU-a i Kine postaju sve napetiji zbog mjera protiv Ujgura i drugih etničkih manjina, represije nad demokracijom u Hong Kongu i pristupa koji sve više karakteriziraju sukobi u Tajvanskom tjesnacu; budući da se, s obzirom na otkrivena ograničenja postojeće strategije za odnose EU-a i Kine, odnosi između EU-a i Kine neće moći nastaviti kao i dosad; |
| --- | --- |

K.

budući da je kinesko nametanje sankcija najnoviji korak u postupnom skretanju vodstva Komunističke partije Kine prema konfrontacijskom pristupu, među ostalim i dezinformacijama i kibernapadima protiv Unije, dok odnosi EU-a i Kine postaju sve napetiji zbog mjera protiv Ujgura i drugih etničkih manjina, represije nad demokracijom u Hong Kongu i pristupa koji sve više karakteriziraju sukobi u Tajvanskom tjesnacu; budući da se, s obzirom na otkrivena ograničenja postojeće strategije za odnose EU-a i Kine, odnosi između EU-a i Kine neće moći nastaviti kao i dosad;

| L. | budući da je nakon kineskih sankcija protiv zastupnika u Europskom parlamentu uslijedila odluka ruskih vlasti od 30. travnja 2021. o uvođenju sankcija protiv osmero državljana EU-a, uključujući predsjednika Europskog parlamenta Davida Sassolija i potpredsjednicu Komisije Věru Jourovu; |
| --- | --- |

L.

budući da je nakon kineskih sankcija protiv zastupnika u Europskom parlamentu uslijedila odluka ruskih vlasti od 30. travnja 2021. o uvođenju sankcija protiv osmero državljana EU-a, uključujući predsjednika Europskog parlamenta Davida Sassolija i potpredsjednicu Komisije Věru Jourovu;

| M. | budući da je od 2014., kada je kineska vlada pokrenula „kampanju odlučnog djelovanja protiv nasilnog terorizma” usmjerenu uglavnom na ujgursku manjinu u Xinjiangu, više od milijun ljudi zatvoreno u logore za pritvaranje, takozvane „centre za politički preodgoj” ili „centre za osposobljavanje”, koji čine najveći sustav masovnih zatvora na svijetu; budući da je ujgursko stanovništvo žrtva nastojanja kineske vlade da iskorijeni njihov jedinstveni identitet i pravo na opstojnost kao stanovništva i to mučenjem, prisilnim nestancima, masovnim nadzorom, kulturnim i vjerskim zatiranjem, prisilnom sterilizacijom žena, seksualnim nasiljem, kršenjem reproduktivnih prava i razdvajanjem obitelji; budući da su organizacije za ljudska prava procijenile da bi se prema međunarodnom pravu ta kaznena djela mogla smatrati zločinima protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da je od 2014., kada je kineska vlada pokrenula „kampanju odlučnog djelovanja protiv nasilnog terorizma” usmjerenu uglavnom na ujgursku manjinu u Xinjiangu, više od milijun ljudi zatvoreno u logore za pritvaranje, takozvane „centre za politički preodgoj” ili „centre za osposobljavanje”, koji čine najveći sustav masovnih zatvora na svijetu; budući da je ujgursko stanovništvo žrtva nastojanja kineske vlade da iskorijeni njihov jedinstveni identitet i pravo na opstojnost kao stanovništva i to mučenjem, prisilnim nestancima, masovnim nadzorom, kulturnim i vjerskim zatiranjem, prisilnom sterilizacijom žena, seksualnim nasiljem, kršenjem reproduktivnih prava i razdvajanjem obitelji; budući da su organizacije za ljudska prava procijenile da bi se prema međunarodnom pravu ta kaznena djela mogla smatrati zločinima protiv čovječnosti;

| N. | budući da se represija nad političkom oporbom u Hong Kongu pogoršala od 21. siječnja 2021. kada je Parlament donio rezoluciju na tu temu, odnosno da su izrečene brojne kazne prodemokratskim aktivistima i političkim predstavnicima kao što su Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai i Lester Shum, zbog njihova mirnog sudjelovanja u prosvjedima, a u nekim slučajevima čak i bez dokaza o aktivnoj ulozi u neredima; budući da je u ožujku ove godine došlo do najznačajnije izmjene političkog sustava Hong Konga zbog izmjena izbornog sustava među kojima je i uvođenje uvjeta domoljublja prema kontinentalnoj Kini te koncentracija moći i utjecaja u Izbornom povjerenstvu Hong Konga, što će dovesti do drastičnog smanjenja udjela izravno izabranih predstavnika u Zakonodavnom vijeću Hong Konga; |
| --- | --- |

N.

budući da se represija nad političkom oporbom u Hong Kongu pogoršala od 21. siječnja 2021. kada je Parlament donio rezoluciju na tu temu, odnosno da su izrečene brojne kazne prodemokratskim aktivistima i političkim predstavnicima kao što su Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai i Lester Shum, zbog njihova mirnog sudjelovanja u prosvjedima, a u nekim slučajevima čak i bez dokaza o aktivnoj ulozi u neredima; budući da je u ožujku ove godine došlo do najznačajnije izmjene političkog sustava Hong Konga zbog izmjena izbornog sustava među kojima je i uvođenje uvjeta domoljublja prema kontinentalnoj Kini te koncentracija moći i utjecaja u Izbornom povjerenstvu Hong Konga, što će dovesti do drastičnog smanjenja udjela izravno izabranih predstavnika u Zakonodavnom vijeću Hong Konga;

| O. | budući da deset država članica EU-a i dalje ima aktivne ugovore o izručenju s Kinom, prema kojima Ujguri, građani Hong Konga, Tibetanci i kineski disidenti u Europi mogu biti izručeni kako bi im se moglo politički suditi u Kini; |
| --- | --- |

O.

budući da deset država članica EU-a i dalje ima aktivne ugovore o izručenju s Kinom, prema kojima Ujguri, građani Hong Konga, Tibetanci i kineski disidenti u Europi mogu biti izručeni kako bi im se moglo politički suditi u Kini;

| P. | budući da je Gui Minhai, švedski državljanin s boravištem u Hong Kongu, i dalje u zatvoru unatoč brojnim pozivima Parlamenta na njegovo hitno puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

P.

budući da je Gui Minhai, švedski državljanin s boravištem u Hong Kongu, i dalje u zatvoru unatoč brojnim pozivima Parlamenta na njegovo hitno puštanje na slobodu;

| 1. | najoštrije osuđuje neutemeljene i proizvoljne sankcije koje su nametnule kineske vlasti, a koje predstavljaju napad na slobodu govora, akademsku slobodu i međunarodnu predanost ljudskim pravima te razumijevanje tih prava; odlučno poziva kineske vlasti da ukinu te neopravdane sankcije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava svoju punu solidarnost sa zastupnicima u Europskom parlamentu, s Pododborom za ljudska prava Europskog parlamenta i sa svim drugim osobama i subjektima pogođenima kineskim sankcijama, među kojima su Politički i sigurnosni odbor Vijeća Europske unije, zastupnici u nacionalnim parlamentima, švedski i njemački znanstvenici te skupine za strateško promišljanje u Njemačkoj i Danskoj; iskazuje punu solidarnost s parlamentarnim zastupnicima iz trećih zemalja protiv kojih su također uvedene sankcije, uključujući zastupnike iz UK-a, Kanade, SAD-a i Australije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno ističe da su temeljne slobode, sloboda izražavanja, slobodno sudjelovanje u postupcima odlučivanja, akademska sloboda i obrana ljudskih prava temelji naših demokracija i da u odnosima EU-a i Kine te vrijednosti nikada neće biti ugrožene; naglašava da su pokušaji zastrašivanja bezuspješni i da ćemo kao izabrani zastupnici u Europskom parlamentu nastaviti aktivno i neometano osuđivati kršenja ljudskih prava i međunarodnog prava te raditi na njima, kao i pozivati EU da poštovanje ljudskih prava zadrži u središtu svih svojih vanjskih politika; smatra da su ti kineski napadi izraz dimenzije sustavnog suparništva u odnosima EU-a i Kine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oštro osuđuje taj novi pokušaj, kao i prethodne pokušaje, kineskih državnih i nedržavnih aktera da se upliću u demokratski život Europske unije i njezinih država članica i da šire dezinformacije u javnim raspravama; sankcije smatra dijelom napora da se diljem svijeta cenzurira diskurs o Kini i da se odredi kakvi su diskursi i rasprave dopušteni na globalnoj razini, što doživljava dijelom totalitarne prijetnje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoju snažnu zabrinutost zbog raznih kršenja osnovnih i ljudskih prava u Kini, narušavanja ljudskog dostojanstva te prava na slobodu kulturnog izražavanja, slobodu vjere i govora te mirnog okupljanja i udruživanja, a posebno zbog sustavnog progona Ujgura, Tibetanaca, Mongola i drugih etničkih manjina, boraca za ljudska prava, društvenih aktivista, vjerskih skupina, novinara te podnositelja peticija i prosvjednika protiv nepravdi, kao i zbog sve veće represije nad svim neistomišljenicima i pripadnicima oporbe, posebno u Hong Kongu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na svoje stajalište izneseno u rezoluciji od 17. prosinca 2020. da se kršenja ljudskih prava u Xinjiangu smatraju zločinima protiv čovječnosti i ističe sve veću količinu dokaza o takvim zločinima; potiče EU i njegove države članice da ulože veće napore u privlačenje dostatne međunarodne podrške neovisnoj istrazi UN-a u pogledu Xinjanga; stoga pozdravlja činjenicu da su na popis u okviru globalnog režima sankcija EU-a za kršenje i povrede ljudska prava uvrštene četiri osobe i jedan subjekt iz Kine jer su odgovorni za teška kršenja ljudskih prava u Kini; potiče Komisiju, Vijeće i države članice da poduzmu sve potrebne mjere i da iskoriste sva dostupna sredstva, osobito ekonomska, kako bi uvjerili kinesku vladu da zatvori kampove i okonča sva kršenja ljudskih prava u Xinjiangu i na drugim mjestima, kao što je Tibet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog činjenice da je nekoliko međunarodnih poduzeća, posebno u tekstilnom i odjevnom sektoru, postalo predmetom obuhvatnog i raširenog bojkota nakon izražavanja zabrinutosti zbog navoda o prisilnom radu u Xinjiangu i donošenja odluke o prekidu veza s Xinjiangom u području lanca opskrbe te oštro osuđuje agresivnu političku prisilu koju protiv njih provodi kineska vlada; ponovno zahtijeva od Komisije i ESVD-a da brzo finaliziraju paket poslovnih savjeta u pogledu lanca opskrbe kako bi se poduzećima pomoglo da prepoznaju rizike od korištenja prisilnog rada Ujgura i da hitno pronađu alternativne izvore opskrbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | boji se da su mjere odmazde protiv institucija EU-a i država članica i njihova rada u području ljudskih prava dio ciljane strategije za slabljenje ljudskih prava na međunarodnoj razini i redefiniranje tih prava na način da ona u konačnici izgube svoj izvorni smisao; izražava žaljenje zbog toga što pristup i alati koje je EU dosad primjenjivao nisu doveli do konkretnog napretka u području ljudskih prava u Kini, koje u posljednjem desetljeću bilježi samo nazadovanje; poziva Komisiju da izradi i provede cjelovitu strategiju EU-a u cilju postizanja istinskog napretka u pogledu ljudskih prava u Kini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da su kineske sankcije, koje su donesene kao mjere odmazde i nisu utemeljene na međunarodnom pravu, primjer velikog nazadovanja u odnosima EU-a i Kine; smatra ključnim da EU i sve njegove institucije pokažu ujedinjen stav u borbi protiv tog napada na europsku demokraciju i u obrani naših zajedničkih vrijednosti; poziva predsjednika Vijeća i predsjednicu Komisije da jasno izjave da se kineske sankcije protiv izabranih političara neće tolerirati; smatra prikladnim i nužnim da potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije i države članice pokrenu to pitanje u bilateralnim razgovorima s kineskim kolegama na svim razinama i traži da Parlament bude obaviješten o tim naporima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da je zbog kineskih sankcija opravdano zamrznuto svako razmatranje Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganjima između EU-a i Kine, kao i rasprave o njegovoj ratifikaciji u Europskom parlamentu; smatra da Kina mora ukinuti sankcije prije nego što se Parlament može pozabaviti tim sporazumom, ne dovodeći u pitanje konačni ishod postupka ratifikacije tog sporazuma; očekuje od Komisije da se savjetuje s Parlamentom prije poduzimanja bilo kakvih koraka prema sklapanju i potpisivanju tog sporazuma; poziva Komisiju da iskoristi raspravu o Sveobuhvatnom sporazumu o ulaganjima između EU-a i Kine kako bi se poboljšala zaštita ljudskih prava i poduprlo civilno društvo u Kini te podsjeća Komisiju da će Parlament uzeti u obzir stanje ljudskih prava u Kini, uključujući Hong Kong, kada se od njega zatraži da podrži taj sporazum; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je hitno potrebno uspostaviti novu ravnotežu u odnosima EU-a i Kine donošenjem paketa autonomnih mjera, uključujući: zakonodavstvo protiv narušavajućih učinaka stranih subvencija na unutarnje tržište; instrument za međunarodnu javnu nabavu; zakonodavstvo u području lanca opskrbe s obveznim zahtjevima u pogledu dužne pažnje kojima se također predviđa zabrana uvoza robe proizvedene prisilnim radom; poboljšanu i ojačanu Uredbu EU-a o provjeri stranih ulaganja; djelotvoran instrument za suzbijanje prisile; prema potrebi, dodatne ciljane mjere u okviru globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava kako bi se nastavilo s rješavanjem pitanja represije u Xinjiangu i Hong Kongu s ciljem da Kina okonča sva kršenja te primjeren odgovor na kineske kiberprijetnje, hibridne napade i civilno-vojni fuzijski program. |
| --- | --- |

11.

| 12. | apelira na kinesku vladu da ratificira i provede konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 29. o prisilnom radu, konvenciju br. 105. o ukidanju prisilnog rada, konvenciju br. 87. o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje te konvenciju br. 98. o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje; apelira na Kinu da ratificira Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva kineske vlasti i vlasti Hong Konga da ponovno uspostave povjerenje u demokratski proces u Hong Kongu i da smjesta okončaju progon onih koji promiču demokratske vrijednosti; žali zbog neujedinjenog stava u Vijeću EU-a u pogledu donošenja mjera za suzbijanje represije nad demokracijom u Hong Kongu; potiče Potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije i Vijeće da predlože i usvoje zaključke o Hong Kongu bez obzira na izostanak jednoglasne potpore te traži suspenziju ugovora o izručenju između država članica i Kine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je potrebno uspostaviti sustav za provjeru toga jesu li subjekti koji posluju na unutarnjem tržištu EU-a izravno ili neizravno uključeni u kršenja ljudskih prava u Xinjiangu i uvesti mjere u području trgovine kao što su isključenje iz javne nabave i druge sankcije; insistira na tome da bi u EU-u, na svim razinama i u svim institucijama, trebalo spriječiti nabavu izrabljivačke tehnologije koja se primjenjuje u slučajevima kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Europsko vijeće da zauzme čvrst stav protiv kineskih sankcija i da donese zaključke o tom pitanju; smatra da bi se te sankcije, kao i negativan razvoj i pogoršanje stanja u Kini i u pogledu Kine kao međunarodnog aktera, trebali na odgovarajući način uzeti u obzir i da bi se na njih trebalo odgovoriti u aktualnoj reviziji zajedničke komunikacije naslovljene „EU i Kina – strateški pregled” radi skretanja prema odlučnijoj strategiji za odnose EU-a i Kine s ciljem ujedinjenja svih država članica; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU da pojača svoju koordinaciju i suradnju sa SAD-om u okviru transatlantskog dijaloga o Kini, među ostalim u pogledu koordiniranog pristupa mjerama za suzbijanje kršenja ljudskih prava i traži da se u okviru tog dijaloga osigura snažna parlamentarna dimenzija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da drugi sporazumi o trgovini i ulaganju s regionalnim partnerima, uključujući Tajvan, ne bi trebali ovisiti o obustavi ratifikacije Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0027.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0375.

(3)  SL C 369, 11.10.2018., str. 156.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0012.

(5)  SL L 99 I, 22.3.2021., str. 1.

(6)  SL L 99 I, 22.3.2021., str. 25.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/176

---

P9_TA(2021)0256

Povjerenik za zaštitu podataka protiv Facebook Ireland Limited-a i Maximilliana Schremsa („Schrems II”) – predmet C-311/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o presudi Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. – Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems („Schrems II”), predmet C-311/18 (2020/2789(RSP))

(2022/C 15/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 6., 7., 8., 16., 47. i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 6., 7., 8., 16., 47. i 52.,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. u predmetu C-311/18 Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems („Schrems II”) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. u predmetu C-311/18 Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems („Schrems II”) (1),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner („Schrems I”) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner („Schrems I”) (2),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2020. u predmetu C-623/17 Privacy International protiv Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs i ostali (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2020. u predmetu C-623/17 Privacy International protiv Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs i ostali (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o transatlantskom protoku podataka (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o transatlantskom protoku podataka (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2017. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2017. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o korištenju podataka korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o korištenju podataka korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka (7),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2010/87/EU od 5. veljače 2010. o standardnim ugovornim klauzulama za prijenos osobnih podataka obrađivačima u trećim zemljama u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 593) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2010/87/EU od 5. veljače 2010. o standardnim ugovornim klauzulama za prijenos osobnih podataka obrađivačima u trećim zemljama u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 593) (8),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2016/1250 od 12. srpnja 2016. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4176) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2016/1250 od 12. srpnja 2016. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4176) (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (11), a posebno njezino poglavlje V., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (11), a posebno njezino poglavlje V.,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe o privatnosti i elektroničkim komunikacijama (COM(2017)0010), kao i odluku o pokretanju međuinstitucijskih pregovora koju je Parlament potvrdio na plenarnoj sjednici održanoj 25. listopada 2017. te opći pristup Vijeća usvojen 10. veljače 2021. (6087/21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe o privatnosti i elektroničkim komunikacijama (COM(2017)0010), kao i odluku o pokretanju međuinstitucijskih pregovora koju je Parlament potvrdio na plenarnoj sjednici održanoj 25. listopada 2017. te opći pristup Vijeća usvojen 10. veljače 2021. (6087/21),

| — | uzimajući u obzir Preporuke 01/2020 Europskog odbora za zaštitu podataka (EDPB) o mjerama kojima se dopunjuju alati za prijenos podataka kako bi se osigurala usklađenost s razinom zaštite osobnih podataka u EU-u i njegove Preporuke 02/2020 o europskim temeljnim jamstvima za mjere nadzora, kao i Izjavu tog odbora od 19. studenoga 2020. o uredbi o e-privatnosti i budućoj ulozi nadzornih tijela i Europskog odbora za zaštitu podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuke 01/2020 Europskog odbora za zaštitu podataka (EDPB) o mjerama kojima se dopunjuju alati za prijenos podataka kako bi se osigurala usklađenost s razinom zaštite osobnih podataka u EU-u i njegove Preporuke 02/2020 o europskim temeljnim jamstvima za mjere nadzora, kao i Izjavu tog odbora od 19. studenoga 2020. o uredbi o e-privatnosti i budućoj ulozi nadzornih tijela i Europskog odbora za zaštitu podataka,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da mogućnost prekograničnog prijenosa osobnih podataka može postati ključni pokretač inovacija, produktivnosti i gospodarske konkurentnosti; budući da je to još važnije u kontekstu aktualne pandemije bolesti COVID-19 jer su takvi prijenosi ključni za osiguravanje kontinuiteta poslovanja i vladinih operacija, kao i društvenih interakcija; budući da oni također mogu poduprijeti strategije za okončanje pandemije i doprinijeti gospodarskom oporavku; |
| --- | --- |

A.

budući da mogućnost prekograničnog prijenosa osobnih podataka može postati ključni pokretač inovacija, produktivnosti i gospodarske konkurentnosti; budući da je to još važnije u kontekstu aktualne pandemije bolesti COVID-19 jer su takvi prijenosi ključni za osiguravanje kontinuiteta poslovanja i vladinih operacija, kao i društvenih interakcija; budući da oni također mogu poduprijeti strategije za okončanje pandemije i doprinijeti gospodarskom oporavku;

| B. | budući da je Sud Europske unije (Sud) u presudi „Schrems I” odlučio da je odluka Komisije o sigurnoj luci nevaljana na temelju zaključka da se neselektivnim pristupom obavještajnih tijela sadržaju elektroničkih komunikacija povređuje bitan sadržaj prava na povjerljivost komunikacija kako je predviđeno člankom 7. Povelje; |
| --- | --- |

B.

budući da je Sud Europske unije (Sud) u presudi „Schrems I” odlučio da je odluka Komisije o sigurnoj luci nevaljana na temelju zaključka da se neselektivnim pristupom obavještajnih tijela sadržaju elektroničkih komunikacija povređuje bitan sadržaj prava na povjerljivost komunikacija kako je predviđeno člankom 7. Povelje;

| C. | budući da je Sud u presudi „Schrems II” zaključio da Sjedinjene Američke Države (SAD) ne pružaju dovoljno pravnih lijekova za nedržavljane SAD-a protiv masovnog nadzora te da se time povređuje bitan sadržaj prava na pravni lijek kako je predviđeno člankom 47. Povelje; |
| --- | --- |

C.

budući da je Sud u presudi „Schrems II” zaključio da Sjedinjene Američke Države (SAD) ne pružaju dovoljno pravnih lijekova za nedržavljane SAD-a protiv masovnog nadzora te da se time povređuje bitan sadržaj prava na pravni lijek kako je predviđeno člankom 47. Povelje;

| D. | budući da se Opća uredba o zaštiti podataka (GDPR) primjenjuje na sva trgovačka društva koja obrađuju osobne podatke ispitanika u Uniji ako su aktivnosti obrade povezane s ponudom robe ili usluga takvim ispitanicima u Uniji ili s praćenjem njihova ponašanja ako se to ponašanje odvija unutar Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da se Opća uredba o zaštiti podataka (GDPR) primjenjuje na sva trgovačka društva koja obrađuju osobne podatke ispitanika u Uniji ako su aktivnosti obrade povezane s ponudom robe ili usluga takvim ispitanicima u Uniji ili s praćenjem njihova ponašanja ako se to ponašanje odvija unutar Unije;

| E. | budući da su podaci europskih građana koje pohranjuju i prenose telekomunikacijski operatori i poduzeća ključan resurs koji doprinosi strateškim interesima EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da su podaci europskih građana koje pohranjuju i prenose telekomunikacijski operatori i poduzeća ključan resurs koji doprinosi strateškim interesima EU-a;

| F. | budući da se masovnim nadzorom koji provode državni akteri narušava povjerenje europskih građana, vlada i poduzeća u digitalne usluge, a time i digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

F.

budući da se masovnim nadzorom koji provode državni akteri narušava povjerenje europskih građana, vlada i poduzeća u digitalne usluge, a time i digitalno gospodarstvo;

| G. | budući da organizacije potrošača i druge organizacije civilnog društva imaju ograničene resurse i da provedba prava i obveza u vezi sa zaštitom podataka ne može ovisiti o njihovu djelovanju; budući da postoji niz različitih nacionalnih postupaka i praksi, što je izazov za mehanizam suradnje utvrđen Općom uredbom o zaštiti podataka za prekogranične pritužbe; budući da rokovi nisu jasno utvrđeni, da su postupci općenito spori, da nedostaje sredstava za nadzorna tijela te da se u nekim slučajevima već dodijeljeni resursi nevoljko koriste ili se ne koriste na učinkovit način; budući da se trenutačno velik broj pritužbi protiv navodnih povreda koje su počinila velika tehnološka trgovačka društva nalazi u rukama samo jednog nacionalnog tijela, zbog čega dolazi do uskog grla u provedbi; |
| --- | --- |

G.

budući da organizacije potrošača i druge organizacije civilnog društva imaju ograničene resurse i da provedba prava i obveza u vezi sa zaštitom podataka ne može ovisiti o njihovu djelovanju; budući da postoji niz različitih nacionalnih postupaka i praksi, što je izazov za mehanizam suradnje utvrđen Općom uredbom o zaštiti podataka za prekogranične pritužbe; budući da rokovi nisu jasno utvrđeni, da su postupci općenito spori, da nedostaje sredstava za nadzorna tijela te da se u nekim slučajevima već dodijeljeni resursi nevoljko koriste ili se ne koriste na učinkovit način; budući da se trenutačno velik broj pritužbi protiv navodnih povreda koje su počinila velika tehnološka trgovačka društva nalazi u rukama samo jednog nacionalnog tijela, zbog čega dolazi do uskog grla u provedbi;

| H. | budući da postupci koji su doveli do te presude Suda također pokazuju poteškoće s kojima se u obrani svojih prava suočavaju ispitanici i potrošači, što ima negativan učinak na njihovu sposobnost da brane svoja prava pred irskim povjerenikom za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

H.

budući da postupci koji su doveli do te presude Suda također pokazuju poteškoće s kojima se u obrani svojih prava suočavaju ispitanici i potrošači, što ima negativan učinak na njihovu sposobnost da brane svoja prava pred irskim povjerenikom za zaštitu podataka;

| I. | budući da je u rezoluciji Europskog parlamenta od 25. listopada 2018., u kojoj je istaknuo da SAD nije poštovao rok za postizanje potpune usklađenosti sa sustavom zaštite privatnosti do 1. rujna 2018., Parlament već pozvao Komisiju da obustavi primjenu sustava zaštite privatnosti sve dok vlasti SAD-a ne ispune njegove uvjete; |
| --- | --- |

I.

budući da je u rezoluciji Europskog parlamenta od 25. listopada 2018., u kojoj je istaknuo da SAD nije poštovao rok za postizanje potpune usklađenosti sa sustavom zaštite privatnosti do 1. rujna 2018., Parlament već pozvao Komisiju da obustavi primjenu sustava zaštite privatnosti sve dok vlasti SAD-a ne ispune njegove uvjete;

| J. | budući da bi se prava ispitanika koja su zajamčena zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka trebala poštovati bez obzira na razinu rizika s kojom se ispitanici suočavaju prilikom obrade osobnih podataka, među ostalim i u pogledu prijenosa osobnih podataka u treće zemlje; budući da bi voditelji obrade podataka uvijek trebali biti odgovorni za poštovanje obveza zaštite podataka, uključujući dokazivanje usklađenosti u vezi sa svakom obradom podataka bez obzira na prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade i rizike za ispitanike; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se prava ispitanika koja su zajamčena zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka trebala poštovati bez obzira na razinu rizika s kojom se ispitanici suočavaju prilikom obrade osobnih podataka, među ostalim i u pogledu prijenosa osobnih podataka u treće zemlje; budući da bi voditelji obrade podataka uvijek trebali biti odgovorni za poštovanje obveza zaštite podataka, uključujući dokazivanje usklađenosti u vezi sa svakom obradom podataka bez obzira na prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade i rizike za ispitanike;

| K. | budući da nadzorna tijela do danas nisu donijela odluku o korektivnim mjerama u vezi s prijenosom osobnih podataka u okviru mehanizma konzistentnosti iz Opće uredbe o zaštiti podataka unatoč znatnom napretku u sudskoj praksi Suda u posljednjih pet godina i efektivnoj primjeni Opće uredbe o zaštiti podataka od 25. svibnja 2018.; budući da nadzorna tijela na nacionalnoj razini nisu donijela nikakvu smislenu odluku o izricanju korektivnih mjera ili novčanih kazni u vezi s prijenosom osobnih podataka u treće zemlje; |
| --- | --- |

K.

budući da nadzorna tijela do danas nisu donijela odluku o korektivnim mjerama u vezi s prijenosom osobnih podataka u okviru mehanizma konzistentnosti iz Opće uredbe o zaštiti podataka unatoč znatnom napretku u sudskoj praksi Suda u posljednjih pet godina i efektivnoj primjeni Opće uredbe o zaštiti podataka od 25. svibnja 2018.; budući da nadzorna tijela na nacionalnoj razini nisu donijela nikakvu smislenu odluku o izricanju korektivnih mjera ili novčanih kazni u vezi s prijenosom osobnih podataka u treće zemlje;

| L. | budući da je američki predsjednik Biden prvog dana svojeg mandata imenovao zamjenika pomoćnika ministrice za usluge pri Ministarstvu trgovine SAD-a, koji će biti glavni pregovarač za prijenos komercijalnih podataka između SAD-a i EU-a; budući da je Gina Raimondo, koju je predsjednik predložio za ministricu trgovine SAD-a, brzo zaključenje pregovora o sporazumu koji će naslijediti Sporazum o sustavu zaštite privatnosti proglasila jednim od „glavnih prioriteta” tijekom saslušanja u Senatu čiji je cilj bio njezina potvrda; |
| --- | --- |

L.

budući da je američki predsjednik Biden prvog dana svojeg mandata imenovao zamjenika pomoćnika ministrice za usluge pri Ministarstvu trgovine SAD-a, koji će biti glavni pregovarač za prijenos komercijalnih podataka između SAD-a i EU-a; budući da je Gina Raimondo, koju je predsjednik predložio za ministricu trgovine SAD-a, brzo zaključenje pregovora o sporazumu koji će naslijediti Sporazum o sustavu zaštite privatnosti proglasila jednim od „glavnih prioriteta” tijekom saslušanja u Senatu čiji je cilj bio njezina potvrda;

Opće napomene

| 1. | prima na znanje presudu Suda od 16. srpnja 2020., u kojoj je Sud u načelu potvrdio valjanost Odluke 2010/87/EU o standardnim ugovornim klauzulama, koje su najčešće korišteni mehanizam za međunarodni prijenos podataka; nadalje, napominje da je Sud odlučio da je Odluka Komisije (EU) 2016/1250 o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti nevaljana; napominje da do sada nijedan održivi jedinstveni mehanizam kojim bi se zajamčio zakoniti prijenos osobnih podataka za komercijalne potrebe između EU-a i SAD-a nije dobio pravni spor pred Sudom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je Sud utvrdio da su standardne ugovorne klauzule djelotvoran mehanizam za osiguravanje usklađenosti s razinom zaštite koja se pruža u EU-u, ali je zahtijevao da voditelj/izvršitelj obrade podataka s poslovnim nastanom u Europskoj uniji i primatelj osobnih podataka prije svakog transfera budu obvezni provjeriti poštuje li se u predmetnoj trećoj zemlji razina zaštite podataka koja je predviđena pravom EU-a; podsjeća da to uključuje procjenu pravnog režima u pogledu pristupa javnih tijela osobnim podacima kako bi se osiguralo da ispitanici i njihovi preneseni podaci nisu izloženi riziku od podvrgavanja američkim programima nadzora kojima se omogućuje masovno prikupljanje osobnih podataka; podsjeća da je Sud presudio da su voditelji ili izvršitelji obrade podataka obvezni obustaviti prijenos podataka i/ili raskinuti ugovor ako primatelj nije u mogućnosti pridržavati se standardnih ugovornih klauzula; napominje međutim da mnoga trgovačka društva, a posebno MSP-ovi, nemaju potrebno znanje ili kapacitet za provedbu takve provjere, što može dovesti do poremećaja u poslovanju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da presuda Suda, iako je usmjerena na razinu zaštite podataka koja se pruža ispitanicima u EU-u čiji su podaci preneseni SAD-u u okviru mehanizma sustava zaštite privatnosti, također ima posljedice za odluke o primjerenosti koje se odnose na ostale treće zemlje, uključujući Ujedinjenu Kraljevinu; potvrđuje da je potrebna pravna jasnoća i sigurnost s obzirom na to da je mogućnost sigurnog prekograničnog prijenosa osobnih podataka postala sve važnija za pojedince u pogledu njihovih prava i zaštite osobnih podataka, kao i za sve vrste organizacija koje isporučuju robu i usluge na međunarodnoj razini te za poduzeća u pogledu pravnog režima u okviru kojeg posluju; naglašava, međutim, da su postojeće odluke o primjerenosti i dalje valjane sve dok ih Sud ne opozove, zamijeni ili proglasi nevaljanim; |
| --- | --- |

3.

| 4. | razočaran je činjenicom da je irski povjerenik za zaštitu podataka pokrenuo postupak protiv Maximiliana Schremsa i Facebooka pred irskim Visokim sudom, umjesto da donese odluku u okviru svojih ovlasti u skladu s člankom 4. Odluke 2010/87/EU i člankom 58. Opće uredbe o zaštiti podataka; podsjeća, međutim, da je povjerenik iskoristio pravni put kojim se tijelima za zaštitu podataka omogućuje da nacionalnom sucu skrenu pozornost na pitanje valjanosti provedbene odluke Komisije radi pokretanja postupka za prethodnu odluku pred Sudom; duboko je zabrinut zbog toga što irski povjerenik za zaštitu podataka, iako je glavno nadležno tijelo za takve predmete, još nije donio odluku o nekoliko pritužbi na kršenje Opće uredbe o zaštiti podataka podnesenih na dan početka njezine primjene 25. svibnja 2018. i o drugim pritužbama organizacija za privatnost i udruga potrošača; zabrinut je zbog toga što povjerenik za zaštitu podataka riječi „bez odgode” iz članka 60. stavka 3. Opće uredbe o zaštiti podataka, suprotno namjeri zakonodavaca, tumači kao više od nekoliko mjeseci; zabrinut je zbog toga što nadzorna tijela nisu poduzela proaktivne korake u skladu s člancima 61. i 66. Opće uredbe o zaštiti podataka kako bi prisilila irskog povjerenika za zaštitu podataka da poštuje svoje obveze u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; zabrinut je zbog činjenice da povjerenik ne zapošljava dovoljno tehničkih stručnjaka i zbog toga što se oni koriste zastarjelim sustavima; osuđuje implikacije neuspjelog pokušaja povjerenika za zaštitu podataka da troškove sudskog postupka prebaci na tuženika, što bi imalo iznimno odvraćajući učinak; poziva Komisiju da protiv Irske pokrene postupak zbog povrede obveze jer ta zemlja ne izvršava pravilno Opću uredbu o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zabrinut je zbog nedovoljne razine provedbe Opće uredbe o zaštiti podataka, osobito u području međunarodnih prijenosa podataka; izražava zabrinutost zbog toga što nacionalna nadzorna tijela nisu odredila prioritete i ne provode opće nadziranje u pogledu prijenosa osobnih podataka u treće zemlje, unatoč znatnom napretku u sudskoj praksi Suda u posljednjih pet godina; žali zbog nedostatka smislenih odluka i korektivnih mjera u tom pogledu te potiče Europski odbor za zaštitu podataka i nacionalna nadzorna tijela da prijenose osobnih podataka uvrste u svoje strategije za reviziju, jamčenje usklađenosti i provedbu; ističe da su potrebni usklađeni obvezujući administrativni postupci u vezi sa zastupanjem ispitanika i prihvatljivošću kako bi se osigurala pravna sigurnost i riješile prekogranične pritužbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje Komisijin Nacrt provedbene odluke o standardnim ugovornim klauzulama za prijenos osobnih podataka u treće zemlje; potiče Europski odbor za zaštitu podataka da objavi daljnje smjernice o međunarodnim prijenosima podataka za trgovačka društva, osobito za MSP-ove, uključujući kontrolni popis za ocjenu prijenosa, alate kojima se može procijeniti smiju li i mogu li vlade pristupiti podacima te informacije o dodatnim zaštitnim mjerama nužnima za prijenose u kojima se koriste standardne ugovorne klauzule; poziva Europski odbor za zaštitu podataka da također traži mišljenje neovisnih stručnjaka u vezi s potencijalno proturječnim nacionalnim pravom glavnih trgovinskih partnera; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da, u skladu sa Smjernicama Europskog odbora za zaštitu podataka 2/2018 (12) o odstupanjima iz članka 49. Uredbe (EU) 2016/679, kada se prijenosi odvijaju izvan okvira odluka o primjerenosti ili drugih instrumenata kojima se pružaju odgovarajuće zaštitne mjere, ali se oslanjaju na odstupanja za posebne situacije u skladu s člankom 49. Opće uredbe o zaštiti podataka, ona se moraju strogo tumačiti kako iznimka ne bi postala pravilo; napominje, međutim, da je nakon odluke o nevaljanosti europsko-američkog sustava zaštite privatnosti transatlantski protok podataka zadržan u svrhu digitalnog oglašavanja, unatoč sumnjama u pravnu osnovu prijenosa u svrhe oglašavanja; poziva Europski odbor za zaštitu podataka i tijela za zaštitu podataka da osiguraju dosljedno tumačenje u primjeni i kontroli takvih odstupanja u skladu sa smjernicama Europskog odbora za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja međunarodne rasprave o prekograničnom prijenosu osobnih podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka i Direktivom o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva (13); ističe da se Opća uredba o zaštiti podataka, Direktiva o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva te pravila o e-privatnosti i druge postojeće i buduće mjere za zaštitu temeljnih prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka ne smiju ugroziti međunarodnim trgovinskim sporazumima ili uvrstiti u njih; potiče Komisiju da slijedi horizontalno stajalište EU-a iz 2018. (14) i da od njega ne odstupa te da uzme u obzir relevantne obveze trećih zemalja u okviru trgovinskog prava pri ocjeni njihove primjerenosti, među ostalim u vezi s daljnjim prijenosima podataka; |
| --- | --- |

8.

Standardne ugovorne klauzule

| 9. | prima na znanje nacrt provedbene odluke Komisije i nacrt standardnih ugovornih klauzula; pozdravlja činjenicu da je Komisija s pomoću javnog saslušanja tražila povratne informacije od dionika o tom nacrtu; napominje da su Europski odbor za zaštitu podataka i Europski nadzornik za zaštitu podataka zajedničkim mišljenjem objavljenim 15. siječnja 2021. (15) pozitivno komentirali nacrt standardnih ugovornih klauzula, ali su predložili dodatna poboljšanja; očekuje od Komisije da prije pokretanja postupka komitologije uzme u obzir primljene informacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća na to da velik broj MSP-ova koristi standardne ugovorne klauzule; naglašava da su svim vrstama trgovačkih društava hitno potrebne jasne smjernice i pomoć kako bi se zajamčila pravna sigurnost u primjeni i tumačenju presude Suda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje Preporuke 01/2020 (16) Europskog odbora za zaštitu podataka o mjerama kojima se dopunjuju alati za prijenos podataka kako bi se osigurala usklađenost s razinom zaštite osobnih podataka u EU-u; pozdravlja činjenicu da je Europski odbor za zaštitu podataka organizirao javno savjetovanje o svojim preporukama; zabrinut je zbog mogućih proturječnosti između tih preporuka i prijedloga standardnih ugovornih klauzula koji je izradila Komisija; poziva Komisiju i Europski odbor za zaštitu podataka da surađuju na finalizaciji svojih dokumenata kako bi se zajamčila pravna sigurnost slijedom presude Suda; smatra da bi Komisija trebala slijediti smjernice Europskog odbora za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

11.

| 12. | posebno pozdravlja preporuke Europskog odbora za zaštitu podataka u pogledu potrebe za time da se voditelji obrade podataka oslanjaju na objektivne čimbenike kada procjenjuju može li što u pravu ili praksi treće države utjecati na djelotvornost odgovarajućih zaštitnih mjera u alatima za prijenos za predmetne prijenose, umjesto na subjektivne čimbenike, kao što je vjerojatnost da će tijela javne vlasti dobiti pristup podacima na način koji nije u skladu sa standardima EU-a, koje je Sud u više navrata odbio; u tom pogledu poziva Komisiju da osigura potpunu usklađenost svojeg prijedloga o standardnim ugovornim klauzulama s mjerodavnom sudskom praksom Suda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je ključno da se trgovačka društva Unije koja prenose osobne podatke izvan EU-a mogu osloniti na čvrste mehanizme u skladu s presudom Suda; u tom pogledu smatra da bi se u aktualnom prijedlogu Komisije za obrazac standardnih ugovornih klauzula trebale uzeti u obzir sve relevantne preporuke Europskog odbora za zaštitu podataka; podržava izradu paketa izbornih dodatnih mjera, poput sigurnosnih certifikacija i certifikacija zaštite podataka te zaštitnih enkripcijskih mjera i pseudonimizacije, koje prihvaćaju regulatorna tijela, kao i javno dostupne izvore o relevantnom zakonodavstvu glavnih trgovinskih partnera Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da za voditelje obrade podataka koji su obuhvaćeni područjem primjene američkog Zakona o nadzoru stranih obavještajnih službi (FISA) prijenos osobnih podataka iz Unije nije moguć u okviru tih standardnih ugovornih klauzula zbog visokog rizika od masovnog nadzora; očekuje da će se, ako se ne postigne brz dogovor s SAD-om kojim se jamči u načelu istovjetna i time primjerena razina zaštite u usporedbi s onom koju pružaju Opća uredba o zaštiti podataka i Povelja, zabraniti takvi prijenosi dok se situacija ne riješi; ističe zaključak Suda da ni odjeljak 702. FISA-e ni Izvršni nalog br. 12333 (E.O. 12333) u vezi s Predsjedničkim ukazom br. 28 (PPD-28) nisu povezani s minimalnim zaštitnim mjerama koje u okviru prava EU-a proizlaze iz načela proporcionalnosti, tako da se programi nadzora temeljeni na tim odredbama ne mogu smatrati ograničenima na ono što je strogo nužno; naglašava da na održiv način treba riješiti probleme utvrđene presudom Suda kako bi se ispitanicima pružila odgovarajuća zaštita osobnih podataka; podsjeća da nijedan ugovor između trgovačkih društava ne može pružiti zaštitu od neselektivnog pristupa obavještajnih tijela sadržaju elektroničkih komunikacija, kao ni dostatne pravne lijekove protiv masovnog nadzora; ističe da to zahtijeva reformu američkih zakona i praksi o nadzoru kako bi se zajamčilo da pristup američkih sigurnosnih službi podacima prenesenima iz EU-a bude ograničen na ono što je nužno i proporcionalno i da europski ispitanici imaju pristup djelotvornoj sudskoj zaštiti pred sudovima SAD-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da se od europskih MSP-ova kao i od neprofitnih organizacija i udruženja očekuje da se, unatoč ograničenoj pregovaračkoj moći i pravnoj te financijskoj sposobnosti, s pomoću obveznih samoprocjena primjerenosti trećih zemalja snalaze u složenim pravnim okvirima različitih trećih zemalja; apelira na Komisiju i Europski odbor za zaštitu podataka da pruže smjernice o praktičnoj primjeni pouzdanih dodatnih mjera, naročito za MSP-ove; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče tijela za zaštitu podataka da ispune svoje obveze istaknute u presudi Suda kako bi osigurala pravilnu i brzu provedbu Opće uredbe o zaštiti podataka pomnim praćenjem primjene standardnih ugovornih klauzula; poziva ta tijela da pomažu trgovačkim društvima u poštovanju sudske prakse Suda; potiče tijela za zaštitu podataka da također u potpunosti iskoriste svoje istražne i korektivne ovlasti u skladu s člankom 58. Opće uredbe o zaštiti podataka kada izvoznici podataka prenose osobne podatke unatoč postojanju propisa treće zemlje odredišta kojima se uvoznik podataka sprečava u poštovanju standardnih ugovornih klauzula i unatoč nedostatku učinkovitih dodatnih mjera; podsjeća na stajalište Suda da svako nadzorno tijelo „mora, uz svu dužnu pažnju, ispunjavati svoju zadaću nadziranja punog poštovanja GDPR-a”; |
| --- | --- |

16.

Sustav zaštite privatnosti

| 17. | primjećuje da je Sud utvrdio da europsko-američki sustav zaštite privatnosti ne jamči u načelu istovjetnu i time primjerenu razinu zaštite u usporedbi s onom koju pružaju Opća uredba o zaštiti podataka i Povelja, osobito zbog neselektivnog pristupa američkih javnih tijela osobnim podacima prenesenima u okviru sustava zaštite privatnosti, koji nije u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti te zbog činjenice da ispitanici iz EU-a nemaju prava na koja se u postupku pred američkim sudovima ili drugim nezavisnim tijelima koja djeluju kao sudovi mogu pozivati protiv američkih tijela; od aktualne američke vlade očekuje da se u ispunjavanju svojih obveza u okviru mogućih budućih mehanizama prijenosa angažira više nego prethodne vlade, koje su pokazale nedostatak političke predanosti poštovanju i provedbi pravila o sigurnoj luci i provedbi pravila u sklopu sustava zaštite privatnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da su neka trgovačka društva, kao odgovor na presudu u predmetu Schrems II, na brzinu revidirala svoje obavijesti o privatnosti i ugovore s trećim stranama u kojima se upućuje na njihove obveze u okviru sustava zaštite privatnosti, a da nisu procijenila najbolje mjere za zakonit prijenos podataka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog činjenice da Komisija, unatoč brojnim pozivima Parlamenta u rezolucijama iz 2016., 2017. i 2018. da poduzme sve potrebne mjere kako bi se osigurala potpuna usklađenost sustava zaštite privatnosti s Općom uredbom o zaštiti podataka i Poveljom, nije djelovala u skladu s člankom 45. stavkom 5. Opće uredbe o zaštiti podataka; žali zbog toga što je Komisija ignorirala pozive Parlamenta da obustavi sustav zaštite privatnosti sve dok vlasti SAD-a ne budu u skladu s njegovim uvjetima, čime je naglašen rizik da bi Sud mogao poništiti taj sustav; podsjeća na probleme u vezi s funkcioniranjem sustava zaštite privatnosti koje su u više navrata istaknuli Radna skupina iz članka 29. i Europski odbor za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žali zbog toga što je Komisija odnose s SAD-om stavila ispred interesa građana EU-a te da je time zadaću obrane prava EU-a prepustila pojedinačnim građanima; |
| --- | --- |

20.

Masovni nadzor i pravni okvir

| 21. | potiče Komisiju da proaktivno prati uporabu tehnologija masovnog nadzora u Sjedinjenim Državama i drugim zemljama koje su predmet ili koje će biti predmet zaključaka o primjerenosti, kao što je Ujedinjena Kraljevina; potiče Komisiju da ne donosi odluke o primjerenosti zabrinjavajućim zemljama u kojima zakoni i programi o masovnom nadzoru ne odgovaraju kriterijima Suda, bilo sadržajem bilo duhom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prima na znanje nedavno stupanje na snagu kalifornijskog Zakona o privatnosti potrošača (CCPA) u SAD-u; primjećuje nedavne rasprave i zakonodavne prijedloge na saveznoj razini; ističe da, iako je riječ o koracima u pravom smjeru, ni CCPA ni savezni prijedlozi ne ispunjavaju uvjete Opće uredbe o zaštiti podataka za zaključak o primjerenosti; snažno potiče saveznog zakonodavca SAD-a da donese zakonodavstvo koje ispunjava te uvjete i time pridonese tomu da američko zakonodavstvo pruža razinu zaštite koja je u načelu istovjetna onoj koju trenutačno osigurava EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da takvo zakonodavstvo o zaštiti podataka i privatnosti potrošača nije dovoljno za rješavanje temeljnih problema koje je Sud utvrdio u pogledu masovnog nadzora koji provode obavještajne službe SAD-a i nedovoljnog pristupa pravnim lijekovima; potiče zakonodavca SAD-a da izmijeni odjeljak 702. FISA-e, a predsjednika SAD-a da izmijeni Izvršni nalog br. 12333 i Predsjednički ukaz br. 28, posebno s ciljem okončanja masovnog nadzora i pružanja jednake razine zaštite građanima EU-a i SAD-a; potiče SAD da uspostavi mehanizme kojima bi se zajamčilo da pojedinci primaju (naknadne) obavijesti i da mogu osporavati neprimjereni nadzor u skladu s odjeljkom 702. i Izvršnim nalogom br. 12333 te da uspostavi zakonski mehanizam kojim bi se zajamčilo da nedržavljani SAD-a imaju ostvariva prava izvan okvira Zakona o sudskoj zaštiti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da države članice i dalje razmjenjuju osobne podatke s SAD-om u okviru u Programa za praćenje financiranja terorizma (TFTP), Sporazuma o evidenciji podataka o putnicima između EU-a i SAD-a te automatske izmjene poreznih podataka s pomoću međuvladinih sporazuma o provedbi Zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FACTA), koji negativno utječe na „slučajne Amerikance”, kako je navedeno u Rezoluciji Parlamenta od 5. srpnja 2018. o negativnim učincima američkog Zakona o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA) na građane EU-a, a naročito na takozvane „slučajne Amerikance” (17); podsjeća da SAD i dalje ima pristup bazama podataka tijela kaznenog progona država članica koja sadržavaju otiske prstiju i podatke o DNK-u građana EU-a; traži od Komisije da analizira učinak presuda Schrems I i II na te razmjene podataka te da do 30. rujna 2021. Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove javno i u pisanom obliku predstavi svoju analizu i način na koji ih namjerava uskladiti s presudama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da analizira situaciju pružatelja usluga računalstva u oblaku obuhvaćenih odjeljkom 702. FISA-e koji prenose podatke s pomoću standardnih ugovornih klauzula; poziva Komisiju da analizira i učinak na prava priznata Krovnim sporazumom između EU-a i SAD-a, uključujući pravo na sudsku zaštitu, s obzirom na to da SAD izričito priznaje to pravo samo građanima određenih zemalja koje dopuštaju prijenos podataka u SAD u komercijalne svrhe; smatra neprihvatljivim da Komisija još uvijek nije objavila svoje zaključke prvog zajedničkog preispitivanja Krovnog sporazuma, jednu godinu nakon isteka roka, i poziva Komisiju da, po potrebi, bez odgode uskladi taj sporazum sa standardima utvrđenima u presudama Suda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da je, s obzirom na očite nedostatke u zaštiti podataka europskih građana koji se prenose u SAD, potrebno podržati ulaganja u europske alate za pohranu podataka (npr. usluge računalstva u oblaku) kako bi se smanjila ovisnost Unije o kapacitetima za pohranu podataka u odnosu na treće zemlje i ojačala strateška autonomija Unije u upravljanju podacima i njihovoj zaštiti; |
| --- | --- |

26.

Odluke o primjerenosti

| 27. | poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da su sve nove odluke o primjerenosti u odnosu na SAD u potpunosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, Poveljom i svim aspektima presuda Suda; podsjeća da okviri za primjerenost znatno olakšavaju gospodarsku aktivnost, osobito za MSP-ove i novoosnovana poduzeća koja, za razliku od velikih trgovačkih društava, često ne raspolažu potrebnim financijskim, pravnim i tehničkim kapacitetima za upotrebu drugih alata za prijenos; poziva države članice da s SAD-om sklope sporazume o zabrani špijunaže; poziva Komisiju da iskoristi svoje kontakte s odgovarajućim tijelima iz SAD-a kako bi prenijela poruku da bi, ako ne dođe do izmjene zakona i praksi SAD-a u pogledu nadzora, jedina izvediva mogućnost za olakšavanje donošenja budućih odluka o primjerenosti bilo sklapanje sporazuma o zabrani špijunaže s državama članicama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da se nijedna buduća odluka Komisije o primjerenosti ne bi trebala temeljiti na sustavu samocertificiranja, kao što je bio slučaj sa sustavom sigurne luke i sa sustavom zaštite privatnosti; poziva Komisiju da Europski odbor za zaštitu podataka u potpunosti uključi u ocjenu usklađenosti s bilo kojom novom odlukom o primjerenosti u odnosu na SAD i ocjenu njezine provedbe; poziva Komisiju da u tom pogledu s vladom SAD-a postigne dogovor o mjerama koje su potrebne kako bi Europski odbor za zaštitu podataka mogao uspješno ispuniti tu zadaću; očekuje od Komisije da prije donošenja bilo kakve odluke o primjerenosti koja se odnosi na SAD ozbiljnije razmotri mišljenje Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da Komisija trenutačno preispituje sve odluke o primjerenosti donesene u skladu s Direktivom 95/46/EZ; podsjeća da bi Komisija trebala primijeniti strože standarde utvrđene Općom uredbom o zaštiti podataka i presudama Suda u predmetima Schrems I i II kako bi procijenila pruža li se razina zaštite koja je u načelu istovjetna onoj iz Opće uredbe o zaštiti podataka, među ostalim i u pogledu pristupa djelotvornom pravnom lijeku te zaštite od neopravdanog pristupa tijela treće zemlje osobnim podacima; potiče Komisiju da hitno dovrši ta preispitivanja te da opozove ili suspendira bilo koju odluku donesenu prije Opće uredbe o zaštiti podataka ako utvrdi da predmetna treća zemlja ne pruža u načelu istovjetnu razinu zaštite i ako se situacija ne može popraviti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da je Bidenova vlada imenovanjem iskusnog stručnjaka za privatnost glavnim pregovaračem o pitanju sljednika sustava zaštite privatnosti pokazala svoju predanost pronalasku rješenja za komercijalne prijenose podataka između EU-a i SAD-a kao prioritetnog pitanja; očekuje da će se dijalog između Komisije i njezinih partnera u SAD-u koji je započeo odmah nakon presude Suda intenzivirati u nadolazećim mjesecima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da ne donosi nikakve nove odluke o primjerenosti u odnosu na SAD osim ako se ne provedu značajne reforme, naročito u pogledu primjene za potrebe nacionalne sigurnosti i obavještajnih službi, što se može postići jasnom, pravno održivom, provedivom i nediskriminirajućom reformom zakona i praksi SAD-a; u tom pogledu ponovno ističe važnost snažnih zaštitnih mjera u području pristupa javnih tijela osobnim podacima; poziva Komisiju da provede svoje „geopolitičke ambicije” kako bi ishodila u načelu istovjetnu zaštitu podataka u SAD-u i trećim zemljama kao u EU-u; |
| --- | --- |

31.

| 32. | preporučuje da nacionalna tijela za zaštitu podataka suspendiraju prijenos osobnih podataka kojima mogu pristupiti javna tijela u SAD-u u slučaju da Komisija donese novu odluku o primjerenosti u odnosu na SAD, a značajne reforme nisu provedene; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja činjenicu da Komisija slijedi kriterij primjerenosti koji je donijela Radna skupina iz članka 29. u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (18) (uz podršku Europskog odbora za zaštitu podataka) i kriterij iz Preporuke 01/2021 Europskog odbora za zaštitu podataka o kriteriju primjerenosti u skladu s Direktivom o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva (19); smatra da bi Komisija trebala primjenjivati barem te kriterije pri ocjenjivanju ispunjavaju li treće zemlje uvjete za donošenje odluke o primjerenosti; primjećuje da je Europski odbor za zaštitu podataka nedavno ažurirao svoje Preporuke o europskim temeljnim jamstvima za mjere nadzora (20) u svjetlu sudske prakse Suda; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Europskom vijeću, Vijeću Europske unije, Europskom odboru za zaštitu podataka, nacionalnim parlamentima država članica, kongresu i vladi Sjedinjenih Američkih Država te parlamentu i vladi Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Presuda Suda Europske unije od 16. srpnja 2020., Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  Presuda Suda Europske unije od 6. listopada 2015., Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner C-362/14, ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  Presuda Suda Europske unije od 6. listopada 2020., Privacy International protiv Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs i ostali, C-623/17, ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  SL C 76, 28.2.2018., str. 82.

(5)  SL C 298, 23.8.2018., str. 73.

(6)  SL C 118, 8.4.2020., str. 133.

(7)  SL C 345, 16.10.2020., str. 58.

(8)  SL L 39, 12.2.2010., str. 5.

(9)  SL L 207, 1.8.2016., str. 1.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0337.

(11)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(12)  https://edpb.europa.eu/sites/default/files/files/file1/edpb_guidelines_2_ 2018_derogations_hr.pdf

(13)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

(14)  Prijedlog EU-a u vezi s odredbama o prekograničnom protoku podataka te zaštiti osobnih podataka i privatnosti, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157130.pdf

(15)  Zajedničko mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka i Europskog nadzornika za zaštitu podataka 2/2021 o standardnim ugovornim klauzulama za prijenos osobnih podataka trećim zemljama od 14. siječnja 2021.: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/edpbedps-joint-opinion/edpb-edps-joint-opinion-22021-standard_hr

(16)  Preporuke 01/2020 Europskog odbora za zaštitu podataka o mjerama kojima se dopunjuju alati za prijenos podataka kako bi se osigurala usklađenost s razinom zaštite osobnih podataka u EU-u od 11. studenoga 2020., https://edpb.europa.eu/sites/default/files/consultation/edpb_recommendations_202001_supplementarymeasurestransferstools_hr.pdf

(17)  SL C 118, 8.4.2020., str. 141.

(18)  https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108

(19)  https://edpb.europa.eu/system/files/2021-05/recommendations012021onart.36led.pdf_hr.pdf

(20)  https://edpb.europa.eu/sites/default/files/files/file1/edpb_recommendations_202002_europeanessentialguaranteessurveillance_hr.pdf

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/184

---

P9_TA(2021)0257

Pravo na obavješćivanje Parlamenta o trenutačnoj procjeni nacionalnih planova za oporavak i otpornost

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (2021/2703(RSP))

(2022/C 15/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (1) (Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (1) (Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost donesena u redovnom zakonodavnom postupku; |
| --- | --- |

A.

budući da je Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost donesena u redovnom zakonodavnom postupku;

| B. | budući da je Mehanizam za oporavak i otpornost dosad najveći instrument u pogledu iznosa i načina financiranja; |
| --- | --- |

B.

budući da je Mehanizam za oporavak i otpornost dosad najveći instrument u pogledu iznosa i načina financiranja;

| C. | budući da su demokratska kontrola i parlamentarni nadzor provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost mogući samo uz potpuno sudjelovanje Parlamenta u svim fazama; |
| --- | --- |

C.

budući da su demokratska kontrola i parlamentarni nadzor provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost mogući samo uz potpuno sudjelovanje Parlamenta u svim fazama;

| D. | budući da je člankom 26. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost propisan dijalog o oporavku i otpornosti kako bi se osigurala veća transparentnost i odgovornost te kako bi Komisija pružila Parlamentu informacije o, među ostalim, planovima država članica za oporavak i otpornost te njihovoj ocjeni; |
| --- | --- |

D.

budući da je člankom 26. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost propisan dijalog o oporavku i otpornosti kako bi se osigurala veća transparentnost i odgovornost te kako bi Komisija pružila Parlamentu informacije o, među ostalim, planovima država članica za oporavak i otpornost te njihovoj ocjeni;

| E. | budući da Parlament može izraziti svoja stajališta o pitanjima obuhvaćenima dijalogom o oporavku i otpornosti, među ostalim u rezolucijama i razmjenama s Komisijom, te budući da Komisija mora uzeti ta stajališta u obzir; |
| --- | --- |

E.

budući da Parlament može izraziti svoja stajališta o pitanjima obuhvaćenima dijalogom o oporavku i otpornosti, među ostalim u rezolucijama i razmjenama s Komisijom, te budući da Komisija mora uzeti ta stajališta u obzir;

| F. | budući da Parlament može pozvati Komisiju da dostavi informacije o trenutačnom stanju ocjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost u kontekstu dijaloga o oporavku i otpornosti; |
| --- | --- |

F.

budući da Parlament može pozvati Komisiju da dostavi informacije o trenutačnom stanju ocjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost u kontekstu dijaloga o oporavku i otpornosti;

| G. | budući da su države članice u pravilu trebale dostaviti svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost Komisiji do 30. travnja 2021.; |
| --- | --- |

G.

budući da su države članice u pravilu trebale dostaviti svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost Komisiji do 30. travnja 2021.;

| H. | budući da je do danas 18 država članica dostavilo Komisiji svoje planove za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

H.

budući da je do danas 18 država članica dostavilo Komisiji svoje planove za oporavak i otpornost;

| I. | budući da Komisija mora ocijeniti svaki nacionalni plan za oporavak i otpornost u roku od dva mjeseca od njegova podnošenja; |
| --- | --- |

I.

budući da Komisija mora ocijeniti svaki nacionalni plan za oporavak i otpornost u roku od dva mjeseca od njegova podnošenja;

| J. | budući da je Komisija podijelila podnesene nacionalne planove za oporavak i otpornost s Parlamentom i Vijećem; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija podijelila podnesene nacionalne planove za oporavak i otpornost s Parlamentom i Vijećem;

| K. | budući da je Parlament na plenarnoj sjednici 11. ožujka 2021. održao raspravu na temu „Poštovanje načela partnerstva u pripremi i provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost te jamčenje dobrog upravljanja potrošnjom”; |
| --- | --- |

K.

budući da je Parlament na plenarnoj sjednici 11. ožujka 2021. održao raspravu na temu „Poštovanje načela partnerstva u pripremi i provedbi nacionalnih planova za oporavak i otpornost te jamčenje dobrog upravljanja potrošnjom”;

| L. | budući da su 20. siječnja 2021. Odbor regija i Vijeće europskih općina i regija objavili rezultate ciljanog savjetovanja pod naslovom „Sudjelovanje općina, gradova i regija u pripremi nacionalnih planova za oporavak i otpornost”; |
| --- | --- |

L.

budući da su 20. siječnja 2021. Odbor regija i Vijeće europskih općina i regija objavili rezultate ciljanog savjetovanja pod naslovom „Sudjelovanje općina, gradova i regija u pripremi nacionalnih planova za oporavak i otpornost”;

| 1. | pozdravlja nastojanja Komisije da osigura brzo donošenje relevantnih provedbenih odluka Vijeća povezanih s nacionalnim planovima za otpornost i oporavak do ljeta te njezinu kontinuiranu suradnju s državama članicama kako bi im pomogla da isporuče kvalitetne planove; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća Komisiju da ispuni svoje obveze utvrđene u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost te pruži Parlamentu sve relevantne informacije o trenutačnom stanju provedbe Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost te da uzme u obzir sve elemente koji proizlaze iz stajališta izraženih u okviru dijaloga o oporavku i otpornosti, uključujući stajališta koja su izrazili relevantni odbori i stajališta izražena u rezolucijama na plenarnoj sjednici; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da, kako bi se osigurali prikladna demokratska kontrola i parlamentarni nadzor nad provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost te veća transparentnost i demokratska odgovornost, Komisija mora redovito izvješćivati Parlament, usmeno i pismeno, o stanju ocjene nacionalnih planova za oporavak i otpornost; ističe da, u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost, Parlament ima pravo dobivati takve informacije u kontekstu dijaloga o oporavku i otpornosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da dostavi sve relevantne popratne informacije te sažetak reformi i ulaganja navedenih u podnesenim planovima koji se odnose na područje primjene temeljeno na šest stupova (uključujući opće i specifične ciljeve i horizontalna načela) te 11 kriterija za ocjenjivanje utvrđenih u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ističe da Parlament očekuje da će informacije biti dostavljene u lako razumljivom i usporedivom obliku, uključujući sve postojeće prijevode dokumenata koje su dostavile države članice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da dijeljenje preliminarnih ocjena planova ne predodređuje ishod postupka; vjeruje da bi se time poboljšao dijalog o oporavku i otpornosti jer je većina nacionalnih planova za oporavak i otpornost u trenutku podnošenja već u vrlo visokom stupnju zrelosti i izgledno je da će biti odobreni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uvjeren je da je potrebna potpuna transparentnost i odgovornost Komisije kako bi se osigurali i poboljšali demokratski legitimitet i prihvaćanje Mehanizma za oporavak i otpornost među građanima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na to da je u članku 18. stavku 4. točki (q) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost propisano da bi nacionalni planovi za oporavak i otpornost trebali sadržavati „sažetak postupka savjetovanja, provedenog u skladu s nacionalnim pravnim okvirom, s lokalnim i regionalnim vlastima, socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva, organizacijama mladih i drugim relevantnim dionicima, te način na koji je doprinos dionika uzet u obzir u planu za oporavak i otpornost”; poziva Komisiju da potakne države članice da se savjetuju sa svim nacionalnim dionicima i osiguraju sudjelovanje civilnog društva i lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi planova te posebice u njihovu praćenju i da osiguraju savjetovanja za moguće buduće izmjene ili nove planove; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da osigura potpunu transparentnost u pogledu vremenskog okvira za donošenje delegiranih akata povezanih s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost, konkretno delegiranih akata o tablici pokazatelja za oporavak i otpornost te metodi za izvješćivanje o socijalnim izdacima, uključujući za djecu i mlade, te da uzme u obzir relevantne elemente dijaloga o oporavku i otpornosti; k tome, poziva na brzo donošenje tih delegiranih akata prije ljetne stanke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da osigura da prije ocjene ostvarivanja ključnih etapa i ciljnih vrijednosti dogovorenih u provedbenoj odluci Vijeća i nacionalnim planovima za oporavak i otpornost Parlament dobije preliminarne zaključke o ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, kako je propisano u članku 25. stavku 4. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća Vijeće da se „relevantni ishodi rasprava održanih u pripremnim tijelima Vijeća dijele s nadležnim odborom Europskog parlamenta”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da nastavi primjenjivati otvoren, transparentan i konstruktivan pristup tijekom dijaloga o oporavku i otpornosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskom vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/186

---

P9_TA(2021)0259

Odgovornost poduzeća za štetu u okolišu

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o odgovornosti poduzeća za štetu u okolišu (2020/2027(INI))

(2022/C 15/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (1) (Direktiva o odgovornosti za okoliš), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (1) (Direktiva o odgovornosti za okoliš),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (2) (dalje u tekstu: „Direktiva o zaštiti okoliša”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (2) (dalje u tekstu: „Direktiva o zaštiti okoliša”),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 14. travnja 2016. u skladu s člankom 18. stavkom 2. Direktive 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 14. travnja 2016. u skladu s člankom 18. stavkom 2. Direktive 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (COM(2016)0204),

| — | uzimajući u obzir članke 4. i 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 4. i 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir izmjene Direktive 2004/35/EZ posredstvom Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2006/21/EZ od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala (3), Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2009/31/EZ od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikova dioksida (4) i Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2013/30/EU od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjene Direktive 2004/35/EZ posredstvom Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2006/21/EZ od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala (3), Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2009/31/EZ od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikova dioksida (4) i Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2013/30/EU od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti (5),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 14. travnja 2016. naslovljen „REFIT evaluacija Direktive o odgovornosti za okoliš” (SWD(2016)0121), priložen izvješću Komisije Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 18. stavkom 2. Direktive 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 14. travnja 2016. naslovljen „REFIT evaluacija Direktive o odgovornosti za okoliš” (SWD(2016)0121), priložen izvješću Komisije Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 18. stavkom 2. Direktive 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu,

| — | uzimajući u obzir dopis Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) od 6. lipnja 2016. naslovljen „Provedba Direktive o odgovornosti za okoliš: pregled procesa ocjenjivanja koji je provela Komisija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dopis Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) od 6. lipnja 2016. naslovljen „Provedba Direktive o odgovornosti za okoliš: pregled procesa ocjenjivanja koji je provela Komisija”,

| — | uzimajući u obzir studiju njegova Resornog odjela za prava građana i ustavna pitanja od 15. svibnja 2020. naslovljenu „Odgovornost poduzeća za okoliš”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju njegova Resornog odjela za prava građana i ustavna pitanja od 15. svibnja 2020. naslovljenu „Odgovornost poduzeća za okoliš”,

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije iz svibnja 2020. naslovljenu „Poboljšanje financijske sigurnosti u kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije iz svibnja 2020. naslovljenu „Poboljšanje financijske sigurnosti u kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš”,

| — | uzimajući u obzir ocjenu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2019. o Direktivi o kaznenim djelima protiv okoliša, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ocjenu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2019. o Direktivi o kaznenim djelima protiv okoliša,

| — | uzimajući u obzir informativnu obavijest EPRS-a iz listopada 2020. naslovljenu „Odgovornost poduzeća za okoliš: odabrane moguće izmjene Direktive o odgovornosti za okoliš”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativnu obavijest EPRS-a iz listopada 2020. naslovljenu „Odgovornost poduzeća za okoliš: odabrane moguće izmjene Direktive o odgovornosti za okoliš”,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2020. o evaluaciji Direktive o kaznenim djelima protiv okoliša (SWD(2020)0259), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2020. o evaluaciji Direktive o kaznenim djelima protiv okoliša (SWD(2020)0259),

| — | uzimajući u obzir zaključke i preporuke u vezi s djelovanjem Europske unije za suzbijanje kaznenih djela povezanih s okolišem (EFFACE) iz ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke i preporuke u vezi s djelovanjem Europske unije za suzbijanje kaznenih djela povezanih s okolišem (EFFACE) iz ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0112/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0112/2021),

| A. | budući da politika Unije u području okoliša, u skladu s člankom 191. stavkom 1. UFEU-a doprinosi ostvarivanju ciljeva kao što su zaštita ljudskog zdravlja, zaštita i poboljšanje kvalitete okoliša, promicanje opreznog i razboritog korištenja prirodnih resursa i promicanje mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih ili globalnih ekoloških problema; |
| --- | --- |

A.

budući da politika Unije u području okoliša, u skladu s člankom 191. stavkom 1. UFEU-a doprinosi ostvarivanju ciljeva kao što su zaštita ljudskog zdravlja, zaštita i poboljšanje kvalitete okoliša, promicanje opreznog i razboritog korištenja prirodnih resursa i promicanje mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih ili globalnih ekoloških problema;

| B. | budući da se u članku 37. Povelje navodi da visoka razina zaštite okoliša i poboljšavanje kvalitete okoliša moraju biti uključeni u politike Unije i osigurani u skladu s načelom održivog razvoja; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 37. Povelje navodi da visoka razina zaštite okoliša i poboljšavanje kvalitete okoliša moraju biti uključeni u politike Unije i osigurani u skladu s načelom održivog razvoja;

| C. | budući da se koordiniranom strategijom EU-a za zaštitu okoliša potiče suradnja i osigurava međusobna dosljednost politika EU-a; budući da se u europskom zelenom planu utvrđuje cilj nulte razine onečišćenja, koji se treba postići sveobuhvatnom strategijom za zaštitu zdravlja građana EU-a od degradacije okoliša i onečišćenja, uz istodobno pozivanje na pravednu tranziciju kojom se nikoga ne zapostavlja; |
| --- | --- |

C.

budući da se koordiniranom strategijom EU-a za zaštitu okoliša potiče suradnja i osigurava međusobna dosljednost politika EU-a; budući da se u europskom zelenom planu utvrđuje cilj nulte razine onečišćenja, koji se treba postići sveobuhvatnom strategijom za zaštitu zdravlja građana EU-a od degradacije okoliša i onečišćenja, uz istodobno pozivanje na pravednu tranziciju kojom se nikoga ne zapostavlja;

| D. | budući da odgovorno poslovno ponašanje podrazumijeva da poduzeća uzimaju u obzir ekološke probleme; budući da je osiguravanje odgovornosti za štetu u okolišu ključno za postizanje dugoročno održivijih europskih poduzeća; budući da je takvo postignuće usko povezano s razvojem relevantnog zakonodavstva o dužnoj pažnji i društvenoj odgovornosti poduzeća te održivom korporativnom upravljanju; budući da odgovornost mora biti u skladu s nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

D.

budući da odgovorno poslovno ponašanje podrazumijeva da poduzeća uzimaju u obzir ekološke probleme; budući da je osiguravanje odgovornosti za štetu u okolišu ključno za postizanje dugoročno održivijih europskih poduzeća; budući da je takvo postignuće usko povezano s razvojem relevantnog zakonodavstva o dužnoj pažnji i društvenoj odgovornosti poduzeća te održivom korporativnom upravljanju; budući da odgovornost mora biti u skladu s nacionalnim pravom;

| E. | budući da šteta u okolišu, opasne i štetne kemikalije i klimatske promjene mogu uzrokovati znatne rizike za ljudsko zdravlje zbog onečišćenja zraka, tla i vode; |
| --- | --- |

E.

budući da šteta u okolišu, opasne i štetne kemikalije i klimatske promjene mogu uzrokovati znatne rizike za ljudsko zdravlje zbog onečišćenja zraka, tla i vode;

| F. | budući da Direktiva o odgovornosti za okoliš koegzistira s drugim instrumentima i odredbama o odgovornosti i na razini EU-a i na razini država članica; budući da slučajevi koji su obuhvaćeni odgovornostima iz te Direktive mogu istodobno dovesti do kaznenih, građanskih ili upravnih postupaka, čime bi se stvorila pravna nesigurnost te nesigurnost i za poduzeća o kojima je riječ i za potencijalne žrtve; |
| --- | --- |

F.

budući da Direktiva o odgovornosti za okoliš koegzistira s drugim instrumentima i odredbama o odgovornosti i na razini EU-a i na razini država članica; budući da slučajevi koji su obuhvaćeni odgovornostima iz te Direktive mogu istodobno dovesti do kaznenih, građanskih ili upravnih postupaka, čime bi se stvorila pravna nesigurnost te nesigurnost i za poduzeća o kojima je riječ i za potencijalne žrtve;

| G. | budući da se u izvješću Komisije iz 2016. o odgovornosti za okoliš navodi da se, unatoč koristima Direktive o odgovornosti za okoliš u pogledu nastojanja za poboljšanjem pravne dosljednosti na razini EU-a, EU i dalje suočava s regulatornom rascjepkanošću u tom području te s nedostatkom ujednačenosti u pravnom i praktičnom smislu; |
| --- | --- |

G.

budući da se u izvješću Komisije iz 2016. o odgovornosti za okoliš navodi da se, unatoč koristima Direktive o odgovornosti za okoliš u pogledu nastojanja za poboljšanjem pravne dosljednosti na razini EU-a, EU i dalje suočava s regulatornom rascjepkanošću u tom području te s nedostatkom ujednačenosti u pravnom i praktičnom smislu;

| H. | budući da su trenutačne definicije „štete u okolišu” i „operatera” iz Direktive o odgovornosti za okoliš podvrgnute različitim analiza koje su ukazale na poteškoće u njihovu tumačenju; budući da se značenje praga štete u okolišu tumači i primjenjuje na različite načine i da stoga zahtijeva dodatno pojašnjenje; |
| --- | --- |

H.

budući da su trenutačne definicije „štete u okolišu” i „operatera” iz Direktive o odgovornosti za okoliš podvrgnute različitim analiza koje su ukazale na poteškoće u njihovu tumačenju; budući da se značenje praga štete u okolišu tumači i primjenjuje na različite načine i da stoga zahtijeva dodatno pojašnjenje;

| I. | budući da je sve veći broj slučajeva u kojima žrtve onečišćenja koja uzrokuju društva kćeri europskih poduzeća koja posluju izvan EU-a pokušavaju podnijeti tužbe u pogledu odgovornosti za okoliš protiv matičnih društava pred sudovima u EU-u; |
| --- | --- |

I.

budući da je sve veći broj slučajeva u kojima žrtve onečišćenja koja uzrokuju društva kćeri europskih poduzeća koja posluju izvan EU-a pokušavaju podnijeti tužbe u pogledu odgovornosti za okoliš protiv matičnih društava pred sudovima u EU-u;

| J. | budući da su sustavi odgovornosti u pogledu raspršenog onečišćenja u pravu EU-a rascjepkani; |
| --- | --- |

J.

budući da su sustavi odgovornosti u pogledu raspršenog onečišćenja u pravu EU-a rascjepkani;

| K. | budući da se u Direktivi o odgovornosti za okoliš utvrđuje okvir za odgovornost za okoliš koji se temelji na načelu „onečišćivač plaća”, radi sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu; budući da Direktiva o odgovornosti za okoliš dopunjuje glavne zakonodavne akte EU-a o zaštiti okoliša, s kojima je izravno ili neizravno povezana, posebno Direktivu o staništima (6), Direktivu o pticama (7), Direktivu o okviru za vode (8), Okvirnu direktivu o pomorskoj strategiji (9) te Direktivu o odobalnoj sigurnosti (10); |
| --- | --- |

K.

budući da se u Direktivi o odgovornosti za okoliš utvrđuje okvir za odgovornost za okoliš koji se temelji na načelu „onečišćivač plaća”, radi sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu; budući da Direktiva o odgovornosti za okoliš dopunjuje glavne zakonodavne akte EU-a o zaštiti okoliša, s kojima je izravno ili neizravno povezana, posebno Direktivu o staništima (6), Direktivu o pticama (7), Direktivu o okviru za vode (8), Okvirnu direktivu o pomorskoj strategiji (9) te Direktivu o odobalnoj sigurnosti (10);

| L. | budući da se u izvješću Komisije iz 2016. o odgovornosti za okoliš svim državama članicama preporučuje da „bilježe podatke o slučajevima u skladu s Direktivom te objave registre Direktive ako to već nisu učinile” (11); budući da, unatoč tome, samo sedam država članica ima javno dostupan registar za slučajeve u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš, dok četiri druge države članice imaju registar koji nije javan; budući da nekoliko država članica prikuplja podatke obuhvaćene drugim zakonodavnim aktima EU-a, no ne posebno Direktivom o odgovornosti za okoliš, ili imaju registre šireg ili drukčijeg područja primjene, te budući da nekoliko država članica prikuplja podatke na regionalnoj razini; budući da 14 država članica nema bazu podataka o ekološkim incidentima ili slučajevima u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš; budući da je provedba Direktive o odgovornosti za okoliš u državama članicama sama po sebi uvelike fleksibilna zbog regulatorne rascjepkanosti i nedostatka homogenosti u pravnom i praktičnom smislu; |
| --- | --- |

L.

budući da se u izvješću Komisije iz 2016. o odgovornosti za okoliš svim državama članicama preporučuje da „bilježe podatke o slučajevima u skladu s Direktivom te objave registre Direktive ako to već nisu učinile” (11); budući da, unatoč tome, samo sedam država članica ima javno dostupan registar za slučajeve u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš, dok četiri druge države članice imaju registar koji nije javan; budući da nekoliko država članica prikuplja podatke obuhvaćene drugim zakonodavnim aktima EU-a, no ne posebno Direktivom o odgovornosti za okoliš, ili imaju registre šireg ili drukčijeg područja primjene, te budući da nekoliko država članica prikuplja podatke na regionalnoj razini; budući da 14 država članica nema bazu podataka o ekološkim incidentima ili slučajevima u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš; budući da je provedba Direktive o odgovornosti za okoliš u državama članicama sama po sebi uvelike fleksibilna zbog regulatorne rascjepkanosti i nedostatka homogenosti u pravnom i praktičnom smislu;

| M. | budući da se čini da većina država članica u svojem zakonodavstvu ne predviđa obvezne instrumente financijskog jamstva, no nekoliko ih zemalja zahtijeva (12); budući da su se ti instrumenti, tamo gdje su provedeni, pokazali korisnima i dokazali da je potrebno provesti procjenu uvođenja obveznog sustava financijskog jamstva; |
| --- | --- |

M.

budući da se čini da većina država članica u svojem zakonodavstvu ne predviđa obvezne instrumente financijskog jamstva, no nekoliko ih zemalja zahtijeva (12); budući da su se ti instrumenti, tamo gdje su provedeni, pokazali korisnima i dokazali da je potrebno provesti procjenu uvođenja obveznog sustava financijskog jamstva;

| N. | budući da je potražnja općenito niska jer nije prijavljeno dovoljno slučajeva, provedba nije optimalna i a razvoj događaja na novim tržištima je sporiji, iako je na većini tržišta dostupna dovoljna pokrivenost osiguranjem, među ostalim za dopunsko i kompenzacijsko otklanjanje štete (13); budući da to samo po sebi ne predstavlja prepreku za uvođenje obveznih financijskih jamstava; |
| --- | --- |

N.

budući da je potražnja općenito niska jer nije prijavljeno dovoljno slučajeva, provedba nije optimalna i a razvoj događaja na novim tržištima je sporiji, iako je na većini tržišta dostupna dovoljna pokrivenost osiguranjem, među ostalim za dopunsko i kompenzacijsko otklanjanje štete (13); budući da to samo po sebi ne predstavlja prepreku za uvođenje obveznih financijskih jamstava;

| O. | budući da je insolventnost operatera kao posljedica velikih nesreća i dalje problem u EU-u; budući da bi Komisija trebala analizirati postojeće nacionalne i regulatorne okvire i usvojiti usklađeni pristup na razini EU-a kako bi se porezne obveznike zaštitilo od posljedica insolventnosti poduzeća; |
| --- | --- |

O.

budući da je insolventnost operatera kao posljedica velikih nesreća i dalje problem u EU-u; budući da bi Komisija trebala analizirati postojeće nacionalne i regulatorne okvire i usvojiti usklađeni pristup na razini EU-a kako bi se porezne obveznike zaštitilo od posljedica insolventnosti poduzeća;

| P. | budući da se dostupnost instrumenata financijskih jamstava znatno povećala od donošenja Direktive o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

P.

budući da se dostupnost instrumenata financijskih jamstava znatno povećala od donošenja Direktive o odgovornosti za okoliš;

| Q. | budući da je Direktiva (EU) 2020/1828 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o predstavničkim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošačâ (14), kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2009/22/EZ, usvojena i da će je države članice primjenjivati od 25. lipnja 2023.; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Direktiva (EU) 2020/1828 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o predstavničkim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošačâ (14), kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2009/22/EZ, usvojena i da će je države članice primjenjivati od 25. lipnja 2023.;

| R. | budući da u nekim slučajevima, iako su svjesni aktivnosti s visokim rizikom od nanošenja štete okolišu, članovi korporativnih odbora i dalje donose odluke koje su usmjerene na ostvarenje dobiti i idu nauštrb odgovornog ponašanja i okoliša; |
| --- | --- |

R.

budući da u nekim slučajevima, iako su svjesni aktivnosti s visokim rizikom od nanošenja štete okolišu, članovi korporativnih odbora i dalje donose odluke koje su usmjerene na ostvarenje dobiti i idu nauštrb odgovornog ponašanja i okoliša;

| S. | budući da bi preispitivanje Direktive o odgovornosti za okoliš nužno trebalo težiti postizanju ravnoteže između interesa poduzeća i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

S.

budući da bi preispitivanje Direktive o odgovornosti za okoliš nužno trebalo težiti postizanju ravnoteže između interesa poduzeća i zaštite okoliša;

| T. | budući da je posljednjih godina Europski parlament preuzeo proaktivnu ulogu u nastojanjima da se uspostavi sustav odgovornosti za okoliš u pogledu šteta u okolišu i kršenja ljudskih prava koja se događaju u trećim zemljama, prije svega usvajanjem Rezolucije od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (15); |
| --- | --- |

T.

budući da je posljednjih godina Europski parlament preuzeo proaktivnu ulogu u nastojanjima da se uspostavi sustav odgovornosti za okoliš u pogledu šteta u okolišu i kršenja ljudskih prava koja se događaju u trećim zemljama, prije svega usvajanjem Rezolucije od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (15);

| U. | budući da bi se mandatom Komisije trebala osigurati provedba odredbi o uspostavi ili održavanju jednakih uvjeta tržišnog natjecanja u pitanjima okoliša u trgovinskim sporazumima EU-a, ako su takve odredbe sastavni dio tih sporazuma; |
| --- | --- |

U.

budući da bi se mandatom Komisije trebala osigurati provedba odredbi o uspostavi ili održavanju jednakih uvjeta tržišnog natjecanja u pitanjima okoliša u trgovinskim sporazumima EU-a, ako su takve odredbe sastavni dio tih sporazuma;

| V. | budući da Europska agencija za okoliš istražuje na koji su način rizici i koristi za okoliš podijeljeni u društvu; budući da se Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015. naglašava važnost razmatranja prava ugroženih osoba; budući da je Ured Visokog povjerenstva UN-a za ljudska prava nedavno objavio Okvirna načela o ljudskim pravima i okolišu u kojima se pojašnjavaju obveze koje države imaju u pogledu zaštite ljudskih prava, a koje su povezane s čistim, zdravim i održivim okolišem; nadalje, budući da se o sustavu korporativne odgovornosti za povrede ljudskih prava trenutačno pregovara u UN-u; |
| --- | --- |

V.

budući da Europska agencija za okoliš istražuje na koji su način rizici i koristi za okoliš podijeljeni u društvu; budući da se Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015. naglašava važnost razmatranja prava ugroženih osoba; budući da je Ured Visokog povjerenstva UN-a za ljudska prava nedavno objavio Okvirna načela o ljudskim pravima i okolišu u kojima se pojašnjavaju obveze koje države imaju u pogledu zaštite ljudskih prava, a koje su povezane s čistim, zdravim i održivim okolišem; nadalje, budući da se o sustavu korporativne odgovornosti za povrede ljudskih prava trenutačno pregovara u UN-u;

| W. | budući da učinak nanošenja štete okolišu i kaznenih djela protiv okoliša negativno utječe ne samo na biološku raznolikost i klimu, već i na ljudska prava te na ljudsko zdravlje; budući da bi se revizijom u obzir trebalo uzeti da šteta za okoliš može biti prekogranične naravi te bi trebalo razmotriti i rizike od teškog organiziranog kriminala i korupcije zajedno s rizicima za ljudska prava i okoliš; |
| --- | --- |

W.

budući da učinak nanošenja štete okolišu i kaznenih djela protiv okoliša negativno utječe ne samo na biološku raznolikost i klimu, već i na ljudska prava te na ljudsko zdravlje; budući da bi se revizijom u obzir trebalo uzeti da šteta za okoliš može biti prekogranične naravi te bi trebalo razmotriti i rizike od teškog organiziranog kriminala i korupcije zajedno s rizicima za ljudska prava i okoliš;

| X. | budući da se načelom 21. Stockholmske deklaracije i načelom 2. Deklaracije iz Rija priznaje suvereno pravo država da iskorištavaju svoje vlastite resurse u skladu sa svojim politikama za okoliš, ali jednako tako i odgovornost koju snose u pogledu jamčenja ili nadzora toga da se aktivnostima u okviru njihove nacionalne nadležnosti ne nanosi šteta okolišu drugih država ili područjima izvan granica njihove nadležnosti; |
| --- | --- |

X.

budući da se načelom 21. Stockholmske deklaracije i načelom 2. Deklaracije iz Rija priznaje suvereno pravo država da iskorištavaju svoje vlastite resurse u skladu sa svojim politikama za okoliš, ali jednako tako i odgovornost koju snose u pogledu jamčenja ili nadzora toga da se aktivnostima u okviru njihove nacionalne nadležnosti ne nanosi šteta okolišu drugih država ili područjima izvan granica njihove nadležnosti;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja napore Komisije da ocijeni i ispravi nedostatke u provedbi Direktive o odgovornosti za okoliš i Direktive o kaznenim djelima protiv okoliša u državama članicama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog činjenice da su diskrecijske ovlasti utvrđene Direktivom o odgovornosti za okoliš, nedostatak svijesti i informacija o Direktivi o odgovornosti za okoliš, nedostatni resursi i stručno znanje te slabi mehanizmi za osiguravanje usklađenosti i učinkovitog upravljanja na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini doveli do nedostataka u provedbi, znatnih razlika među državama članicama u pogledu provedbe Direktive o odgovornosti za okoliš i razine usklađenosti, posebno razlike u broju slučajeva te do nejednakih uvjeta za operatere; žali zbog toga što ti nedostaci također utječu na provedbu Direktive o kaznenim djelima protiv okoliša; stoga smatra da su potrebni dodatni napori kako bi se osigurala regulatorna standardizacija u EU-u i povećalo povjerenje javnosti u učinkovitost zakonodavstva EU-a, kako bi se omogućilo učinkovitije sprečavanje i otklanjanje štete u okolišu te postigla prava ravnoteža između zabrinutosti poduzeća i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja uspostavu Foruma za usklađivanje s propisima o okolišu i upravljanje okolišem koji okuplja stručnjake s nadležnostima u području osiguravanja usklađenosti s propisima o okolišu i koji se nadovezuje na akcijski plan Komisije za 2018. (16) i program rada za razdoblje 2020. - 2022. za poboljšanje usklađenosti s propisima o okolišu i upravljanja okolišem koje je forum podržao u veljači 2020. (17); |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog toga što su u mnogim državama članicama proračuni inspektorata za zaštitu okoliša ostali isti ili su smanjeni zbog financijske krize te da čak i velike službe koje raspolažu znatnim sredstvima mogu imati poteškoća pri neovisnom razvijanju znanja o najboljim načinima za osiguravanje usklađenosti; stoga smatra da je potrebna veća potpora na razini EU-a, primjerice putem dostupnih informativnih portala, često korištenih mreža (mreže EU-a za stručnjake), informacija i smjernica o najboljim primjerima iz prakse, dodatnih programa osposobljavanja na temu specifičnosti zakona o okolišu i kaznenih djela na razini EU-a i na nacionalnoj razini za suce i druge djelatnike, materijala za osposobljavanje i smjernica za vještine, u koordinaciji s nacionalnim tijelima, jer bi se time mogao povećati pritisak na poduzeća koja su „crne ovce” i pogodovati poduzećima koja poštuju zakon te bi se omogućilo podizanje veće svijesti dionika, operatera i javnosti o postojanju sustava u okviru Direktive o odgovornosti za okoliš i njegovoj provedbi te time pridonijelo uspješnijem sprečavanju i otklanjanju štete u okolišu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog toga što su kaznena djela protiv okoliša među najprofitabilnijim oblicima transnacionalnih kriminalnih aktivnosti; stoga poziva Komisiju i države članice da dodijele odgovarajuće financijske i ljudske resurse za sprečavanje, istragu i kazneni progon kaznenih djela protiv okoliša te da povećaju razinu stručnosti uključenih tijela, uključujući tužitelje i suce, u cilju učinkovitijeg kaznenog progona i sankcioniranja kaznenih djela protiv okoliša; poziva države članice da u okviru svojih nacionalnih policijskih službi uspostave ili ojačaju specijalizirane jedinice na odgovarajućim razinama radi istrage kaznenih djela protiv okoliša; nadalje poziva Komisiju i države članice da zajamče da sve države članice raspolažu odgovarajućim postupcima upravljanja okolišnim krizama na nacionalnoj i transnacionalnoj razini te potiče države članice da se koriste zajedničkim istražnim timovima te da razmjenjuju informacije u transnacionalnim predmetima povezanima s kaznenim djelima protiv okoliša, čime se olakšava koordinacija istraga i kaznenih progona koji se usporedno provode u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je jedan od brojnih uzroka nedovoljne usklađenosti Direktive o odgovornosti za okoliš nepostojanje predviđenog standardnog administrativnog postupka za obavještavanje nadležnih tijela o neposrednim prijetnjama ili stvarnoj šteti u okolišu; stoga žali zbog toga što ne postoji obveza objavljivanja tih obavijesti ili informacija o tome kako se postupa u tim slučajevima; napominje da su neke države članice utvrdile to ograničenje u svojim nacionalnim zakonodavstvima i na temelju toga uspostavile baze podataka o obavijestima, incidentima i slučajevima; međutim, ističe da se ta praksa silno razlikuje od jedne do druge države članice i da je poprilično ograničena; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da bi radna skupina EU-a za Direktivu o odgovornosti za okoliš trebala prikupiti pouzdane podatke o ekološkim incidentima koji dovode do primjene Direktive o odgovornosti za okoliš ili drugih upravnih, građanskih ili kaznenih instrumenata te da bi relevantne podatke trebalo javno objaviti; poziva Komisiju da propisno ocijeni situaciju kako bi se utvrdilo može li se kombinacijom različitih pravnih instrumenata na odgovarajući način sanirati šteta u okolišu ili još uvijek postoje ozbiljni nedostaci koje je potrebno ukloniti; ustraje na ispravnoj provedbi Direktive o odgovornosti za okoliš potičući države članice da bilježe podatke o incidentima u okviru Direktive o odgovornosti za okoliš, objavljuju registre predviđene Direktivom i prikupljaju podatke potrebne za dokumentiranje djelotvorne i učinkovite primjene Direktive u njihovoj zemlji kako bi pozitivno utjecale na povjerenje u sustav te Direktive i njezinu bolju provedu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da u gotovo svim slučajevima u okviru Direktive o odgovornosti za okoliš operateri surađuju s upravnim tijelima na otklanjanju štete; međutim, primjećuje da prosječni trošak mjera otklanjanja štete iznosi 42 000 EUR (18), no da su troškovi bili znatno veći u nekoliko bitnih slučajeva; stoga žali zbog toga što je u tim slučajevima povrat troškova bio nemoguć zbog insolventnosti operatera i što je zbog toga troškove morala snositi država, a neizravno i porezni obveznik, što je situacija koju u budućnosti treba izbjeći; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je broj poduzeća koja se kazneno gone u predmetima povezanima s okolišem malen u svim državama članicama, iako je očito da se radi o kaznenim djelima u smislu Direktive o zaštiti okoliša; u tom kontekstu ističe da Komisija ili države članice još nisu na sveobuhvatan način analizirale ili objasnile uzroke te situacije; |
| --- | --- |

9.

Preporuke

| 10. | poziva na što bržu reviziju Direktive o odgovornosti za okoliš i njezinu preobrazbu u potpuno usklađenu uredbu; u međuvremenu naglašava da je potrebno ažurirati i uskladiti Direktivu o odgovornosti za okoliš s drugim zakonodavnim aktima EU-a čiji je cilj zaštita okoliša, uključujući Direktivu o kaznenim djelima protiv okoliša; naglašava da razlike u provedbi i primjeni pravila EU-a o odgovornosti poduzeća za štetu u okolišu trenutno onemogućuju jednake uvjete za industriju EU-a, čime se narušava pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU-a; poziva na ulaganje većih napora u usklađivanje provedbe Direktive o odgovornosti za okoliš u državama članicama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva da se nakon detaljne procjene učinka, između ostalog i u pogledu područja primjene, Direktivu o kaznenim djelima protiv okoliša ažurira, uzimajući pritom u obzir nove vrste i obrasce kaznenih djela protiv okoliša; nadalje ističe da je potrebno osigurati učinkovitu provedbu postojećeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje sve veću predanost država članica u pogledu priznavanja ekocida na nacionalnoj i međunarodnoj razini; traži od Komisije da prouči važnost ekocida za pravo EU-a i diplomaciju EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da nadležnim nacionalnim tijelima i tužiteljima dodatno pojasni i pruži smjernice o ključnim pravnim terminima iz Direktive o kaznenim djelima protiv okoliša te da razvije usklađenu klasifikaciju kaznenih djela protiv okoliša; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnu ulogu neobvezujućih pravnih instrumenata, kao što su smjernice o tumačenjima pravnih pojmova koji se upotrebljavaju u Direktivi o odgovornosti za okoliš i u Direktivi o kaznenim djelima protiv okoliša, procjena štete ili informacije o praksama sankcioniranja u državama članicama i njihove usporedbe kako bi se poboljšala učinkovitost provedbe direktiva; ističe potrebu za uvođenjem mnogo preciznijih i strožih regulatornih mjera u državama članicama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi izvršenje trebalo biti usklađeno i da bi trebalo osnovati radnu skupinu EU-a za Direktivu o odgovornosti za okoliš, koju bi činili visokokvalificirani stručnjaci i dužnosnici iz Komisije kako bi se, s jedne strane, državama članicama na zahtjev pomoglo u provedbi i izvršenju direktive, te kako bi se, s druge strane, pružila potpora žrtvama štete u okolišu uz savjetovanje o tome koje su mogućnosti za poduzimanje pravnih mjera na razini EU-a (usporedivo s mrežom SOLVIT); |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi revidirani okvir trebao omogućiti bolje prikupljanje podataka diljem EU-a, bolju razmjenu informacija, transparentnost i razmjenu najboljih primjera iz prakse među državama članicama, uz potporu radne skupine EU-a za Direktivu o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

16.

| 17. | preporuča da buduća radna skupina EU-a za Direktivu o odgovornosti za okoliš pruža potporu provedbi sveobuhvatnog sustava praćenja kako bi se nadležnim tijelima osigurao učinkovit paket instrumenata za praćenje i provedbu usklađenosti sa zakonodavstvom o okolišu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju i države članice da uz potporu radne skupine EU-a za Direktivu o odgovornosti za okoliš uspostave programe zaštite i potpore za žrtve štete nanesene okolišu te da im osiguraju pun pristup pravosuđu, informacijama i naknadama; ističe ulogu ekoloških nevladinih organizacija u podizanju razine osviještenosti i u utvrđivanju mogućih kršenja zakonodavstva EU-a i nacionalnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da procijeni učinkovitost mehanizama za brzo prijavljivanje kako bi se žrtvama zajamčila brza naknada u slučajevima nesolventnosti, koji mogu dovesti do dodatne štete; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja donošenje Direktive (EU) 2020/1828; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uviđa da se Aarhuška uredba trenutačno revidira (19); ponavlja da se Aarhuškom uredbom omogućuju pristup informacijama, sudjelovanje javnosti u odlučivanju i pristup pravosuđu u pitanjima okoliša, a time i javni nadzor akata EU-a koji utječu na okoliš; naglašava da Aarhuška uredba uključuje Direktivu o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

21.

| 22. | posebno naglašava ključnu ulogu boraca za ljudska prava u području okoliša koji se zalažu za prava i temeljne slobode u vezi sa sigurnim, zdravim i održivim okolišem, te oštro osuđuje svaki oblik nasilja, prijetnje, uznemiravanja i zastrašivanja upućen tim osobama, među ostalim kada je njegova svrha postupovno potkopavati njihove napore da se oni koji uzrokuju štetu u okolišu smatraju pravno odgovornima; poziva države članice da osiguraju odgovarajuću i učinkovitu istragu i kazneni progon takvih djela; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podržava postojeće zahtjeve za izvješćivanje i o nefinancijskim pitanjima; konstatira, međutim, da je takvo izvješćivanje dosad bilo pravno obvezujuće samo za velika poduzeća; poziva Komisiju da u predstojećoj reviziji Direktive o nefinancijskom izvješćivanju naglasak stavi na provedbu tih zahtjeva za izvješćivanje u slučaju neispunjenja obveza (20); |
| --- | --- |

23.

| 24. | vjeruje da bi većinu definicija u Direktivi o odgovornosti za okoliš, kao što su „šteta u okolišu” i „operater”, trebalo dodatno pojasniti i, po potrebi, proširiti kako bi Direktiva bila jasna i pravedna prema svim relevantnim dionicima i kako bi se držao korak s brzim razvojem onečišćujućih tvari; stoga pozdravlja trenutačne napore da se izradi dokument o zajedničkom dogovoru o ključnim definicijama i konceptima Direktive o odgovornosti za okoliš; žali, međutim, zbog toga što Komisija i stručne skupine vlada za Direktivu o odgovornosti za okoliš nisu postigle dogovor o formatu tog dokumenta, što znači da će ga sastaviti konzultantsko poduzeće koje je Komisija angažirala kako bi podržala provedbu višegodišnjeg programa rada za Direktivu o odgovornosti za okoliš u razdoblju 2017. – 2020.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi revizija Direktive o odgovornosti za okoliš trebala biti usklađena s Pariškim klimatskim sporazumom kako bi se zaštitili interesi građana EU-a i okoliš; svjestan je intrinzične vrijednosti okoliša i ekosustava te njihova prava na učinkovitu zaštitu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prima na znanje činjenicu da su sustavi odgovornosti u pogledu raspršenog onečišćenja u pravu EU-a rascjepkani; poziva Komisiju da provede studiju o tome kako različiti sustavi odgovornosti EU-a rješavaju problem raspršenog onečišćenja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da su različita tumačenja i primjena kriterija iz Priloga I. Direktivi o odgovornosti za okoliš, u kojima se razrađuje definicija „štete u okolišu” iz članka 2. stavka 1. točke (a) Direktive o odgovornosti za okoliš, jedan od razloga za nedosljednu primjenu Direktive; stoga poziva na dosljedniju primjenu te daljnje pojašnjenje i usmjeravanje kriterija i svega što predstavlja „znatnu štetu” u kontekstu Direktive o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

27.

| 28. | traži od Komisije da procijeni bi li proširenje područja primjene Direktive o odgovornosti za okoliš i aktivnosti navedenih u njezinu Prilogu III. moglo smanjiti kratkoročnu i dugoročnu štetu za okoliš, ljudsko zdravlje i kvalitetu zraka; osim toga, traži od Komisije da ocijeni predviđaju li se pristupom na temelju načela predostrožnosti na odgovarajući i učinkoviti način potencijalno opasni rizici ili učinci; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče Komisiju i Vijeće da kaznena djela protiv okoliša smatraju prioritetom; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi članak 83. stavak 2. UFEU-a i razmotri donošenje opće okvirne direktive o kaznenim djelima protiv okoliša te učinkovitim i proporcionalnim sankcijama, kojom bi se definiralo koja ponašanja treba kazniti, prirodu povreda, vrste kaznenih djela, sustave odštete, mjere obnove i sankcije, uključujući sveukupnu odgovornost pravnih osoba i pojedinaca; poziva Komisiju da procijeni mogućnost uključivanja kaznenih djela protiv okoliša u kategorije kaznenih djela iz članka 83. stavka 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da su sveobuhvatne i učinkovite mjere prevencije te odvraćajuće i proporcionalne kaznenopravne sankcije važno sredstvo odvraćanja od nanošenja štete u okolišu; žali zbog niske stope otkrivanja, istrage, kaznenog progona i osuda za kaznena djela protiv okoliša; smatra, povrh toga, da bi u skladu s načelom „onečišćivač plaća” poduzeća trebala snositi sve troškove za štetu u okolišu koju su izravno prouzročila kako bi ih se potaknulo na internalizaciju vanjskih učinaka na okoliš i izbjegavanje eksternalizacije tih troškova; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da bi šteta u okolišu trebala podrazumijevati administrativnu, građansku i kaznenu odgovornost odgovornih poduzeća u skladu s načelom ne bis in idem; napominje da ti oblici odgovornosti koegzistiraju i s drugim sustavima odgovornosti u poslovnom pravu, kao što su potrošačko pravo ili pravo tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izražava zabrinutost zbog visoke učestalosti kaznenih dijela protiv okoliša, koja su prema kombiniranim procjenama OECD-a, Ureda UN-a za droge i kriminal (UNODC), Programa UN-a za okoliš (UNEP) i Interpola u pogledu monetarne vrijednosti cjelokupnog kriminala protiv okoliša četvrta najveća kategorija međunarodnog zločina; priznaje izravnu ili neizravnu vezu između kaznenih djela protiv okoliša i transnacionalnog organiziranog kriminala i korupcije (21); poziva Europol da ažurira studiju iz 2015. (22) i redovito dostavlja ažurirane podatke; ističe da su zamrzavanje i zapljena imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima, uključujući kaznena djela protiv okoliša, ključna sredstva za borbu protiv organiziranog kriminala te naglašava važnost upotrebe te imovinske koristi i u socijalne svrhe u cilju popravljanja nastale štete i poboljšanja okoliša; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da istraži mogućnost proširenja mandata Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) na kaznena djela protiv okoliša nakon što bude u potpunosti uspostavljen i funkcionalan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Europol i Eurojust da poboljšaju dokumentiranje, istraživanje i kazneni progon kaznenih djela protiv okoliša; poziva Komisiju, Europol i Eurojust da osiguraju daljnju potporu i bolje institucionaliziranu strukturu za postojeće mreže stručnjaka, prekogranično izvršavanje zakonodavstva, agencije za zaštitu okoliša i specijalizirane tužitelje kao što su Europska mreža državnih odvjetnika u području okoliša (ENPE) i Europski forum sudaca u području zaštite okoliša (EUFJE); |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava važnost (e-)osposobljavanja aktera kaznenog progona u području kaznenih djela protiv okoliša te poziva CEPOL da pojača svoje osposobljavanje na tom polju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe važnost jačanja Europolove mreže kaznenih djela protiv okoliša (ENVICrimeNet) na nacionalnoj razini i razini EU-a kako bi se omogućile neovisne i učinkovite istrage u cilju borbe protiv kaznenih djela protiv okoliša; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da se sustavom odgovornosti za okoliš EU-a mora uvažiti usklađenost politika za razvoj i načelo „nečinjenja štete”; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da ocijeni uvođenje sustava sekundarne odgovornosti, odnosno odgovornosti matičnog društva i lančanu odgovornost za štetu nanesenu ljudskom zdravlju i okolišu (23), te da provede procjenu trenutačnog stanja odgovornosti društava kćeri koja posluju izvan EU-a, uključujući moguća poboljšanja u slučajevima štete u okolišu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja najavu Komisije da će njezin prijedlog o dužnoj pažnji i odgovornosti poduzeća uključivati sustav odgovornosti i smatra da bi poduzeća, kako bi se žrtvama omogućilo dobivanje djelotvornog pravnog lijeka, trebala biti odgovorna u skladu s nacionalnim pravom za štetu koju su poduzeća pod njihovom kontrolom uzrokovala ili kojoj su doprinijela činom ili propustom, ako su ta poduzeća počinila kršenje ljudskih prava ili prouzročila štetu za okoliš, osim ako poduzeće može dokazati da je postupalo s dužnom pažnjom u skladu sa svojim obvezama dužne pažnje i poduzelo sve razumne mjere za sprečavanje takve štete; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mišljenja je da bi se neobavezna „izuzeća na temelju dozvole” i „izuzeća na temelju aktualnog stupnja razvoja” u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš trebala zadržati samo ako poduzeće može dokazati da nije moglo znati za opasnost svoje djelatnosti (obrnuti teret dokazivanja); stoga poziva na reviziju sustava odgovornosti za okoliš kako bi se ograničilo područje primjene „izuzeća na temelju dozvole” i „izuzeća na temelju aktualnog stupnja razvoja” u cilju povećanja njegove učinkovitosti, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da provjeri mogućnost usklađivanja Direktive o odgovornosti za okoliš sa zakonodavstvom o građanskopravnoj odgovornosti za upravne odbore poduzeća u slučajevima kada je moguće uspostaviti uzročno-posljedičnu vezu između djelovanja ili propusta djelovanja upravnog odbora i štete u okolišu kako je utvrđena u Direktivi o odgovornosti za okoliš, među ostalim, u slučajevima kada ta šteta proizlazi iz aktivnosti onečišćavanja koje se provode kako bi se maksimalno povećala dobit poduzeća i povećali bonusi njegovih članova (24); |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da bi se troškovi štete u okolišu za porezne obveznike i odgovorne operatere mogli znatno smanjiti uporabom instrumenata financijskog jamstva; međutim, napominje da se u Direktivi o odgovornosti za okoliš ne predviđa obvezni sustav financijskog jamstva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da procijeni uvođenje obveznog sustava financijskog jamstva (koji bi obuhvaćao osiguranje, bankovna jamstva, grupe poduzeća te vrijednosne papire i obveznice ili fondove) s maksimalnim pragom za svaki slučaj, čime bi se spriječilo da porezni obveznici snose troškove otklanjanja štete u okolišu; osim toga, poziva Komisiju da izradi usklađenu metodologiju EU-a za izračun maksimalnog praga odgovornosti, uzimajući u obzir aktivnost i utjecaj na okoliš; ističe da je potrebno osigurati da se financijska naknada može primiti, čak i u slučaju insolventnosti odgovornog operatera; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da izradi studiju o uvođenju sustava financijske naknade u skladu s Direktivom o odgovornosti za okoliš na razini EU-a ili na nacionalnoj razini za slučajeve u kojima su dostupni pravni lijekovi neprimjereni s obzirom na razmjer štete; naglašava da bi se u povezanim raspravama, među ostalim, trebali razmotriti mogući načini kvantificiranja štete u okolišu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | smatra da bi se, s obzirom na to da je svrha Direktive o odgovornosti za okoliš sprečavanje i otklanjanje štete u okolišu, buduća uredba (Uredba o odgovornosti za okoliš) trebala primjenjivati na sva poduzeća koja posluju u EU-u, bez obzira na to gdje su osnovana ili gdje im je sjedište, te da su potrebni holistički pristup i reciprocitet kako bi se zadovoljile potrebe poduzeća u globalnom gospodarstvu; nadalje, smatra da bi se primjena buduće uredbe trebala proširiti na sve subjekte koji primaju sredstva EU-a, nacionalna ili regionalna sredstva i koji tijekom svojih aktivnosti uzrokuju ili bi mogli uzrokovati štetu za okoliš; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja činjenicu da sve veći broj poduzeća iz EU-a slijedi cilj stvaranja održive vrijednosti i poziva sva poduzeća da slijede trostruki pristup; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uviđa da prijelaz na održivije i ekološki prihvatljivije proizvodne metode može biti dugotrajan i skup za poduzeća te ističe važnost pravne sigurnosti i sigurnosti planiranja za ta poduzeća; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podsjeća da bi EU trebao promicati visoku razinu zaštite okoliša na svojem području i poduzeti sve što je u njegovoj moći da spriječi štetu u okolišu u trećim zemljama koju uzrokuju poduzeća sa sjedištem u državama članicama EU-a; jednako tako podsjeća da ne postoji pravni instrument EU-a kojim se rješava mogućnost kaznenog progona europskih poduzeća u inozemstvu za kaznena djela protiv okoliša ili aktivnosti koje dovode do štete za okoliš; poziva EU da potiče matična društva da zauzmu održiv i odgovoran pristup u njihovoj suradnji s trećim zemljama, u skladu s međunarodnim standardima o ljudskim pravima i okolišu, te da se suzdrže od ulaganja u strategije koje izravno dovode do opasnih ishoda; potiče Komisiju da stvori poticaje za poduzeća koja provode dobrovoljne mjere održivosti koje nadilaze zakonom utvrđene standarde o zaštiti okoliša i bioraznolikosti, kako bi se te mjere ocijenile, razradile najbolje prakse i kako bi stečena znanja bila dostupna drugim poduzećima te im služila kao dobar primjer; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisija da osigura potpunu provedbu i primjenu odredaba o bioraznolikosti u svim trgovinskim sporazumima, među ostalim preko svoga glavnog službenika za nadzor provedbe trgovinskih pravila; smatra da bi Komisija trebala bolje procijeniti učinak trgovinskih sporazuma na biološku raznolikost, uključujući, prema potrebi, daljnje mjere za jačanje odredbi o bioraznolikosti iz postojećih i budućih sporazuma; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da osigura provedbu odredbi o uspostavi ili održavanju jednakih uvjeta tržišnog natjecanja u pitanjima okoliša u trgovinskim sporazumima EU-a, ako su takve odredbe sastavni dio tih sporazuma; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mišljenja je da bi se u unaprijed definiranim slučajevima iznimno raširenog onečišćenja taj problem trebao otklanjati ne samo primjenom instrumenata odgovornosti za okoliš, već brojnim instrumentima, kao što su administrativne mjere, novčane kazne, a katkad i kazneni progon; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da nametne primjenu sankcija utvrđenih u skladu s Direktivom o kaznenim djelima protiv okoliša; |
| --- | --- |

52.

| 53. | u tom pogledu poziva Komisiju da osigura da se korporacijska društvena odgovornost poduzeća u sprečavanju i otklanjanju štete u okolišu uzme u obzir u ugovorima u području javne nabave i dodjele javnih sredstava; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da bez odgađanja podnese prijedlog za inspekcije u području zaštite okoliša na razini EU-a, kao što je predložio Forum za usklađivanje s propisima o okolišu i upravljanje okolišem u djelovanju 9. svojeg programa rada, no smatra da preporuka za utvrđivanje minimalnih kriterija za inspekcije u području zaštite okoliša nije dovoljna; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da promiče djelovanje EU-a, država članica i međunarodne zajednice u intenzivnijoj borbi protiv kaznenih djela protiv okoliša; poziva Komisiju i države članice da rade na podizanju osviještenosti i da promiču rješenja u okviru međunarodnih foruma; |
| --- | --- |

55.

| 56. | predlaže da bi se preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. (25), u kojoj se detaljno objašnjava kako se inspekcije u području zaštite zaštite okoliša trebaju provoditi, prema potrebi trebala ažurirati i prenijeti u obvezujući dokument ili uredbu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva ombudsmanicu EU-a da se više usredotoči na pitanja povezana s pravnom stečevinom u području okoliša; |
| --- | --- |

57.

| 58. | smatra da poduzeća osuđena za kaznena djela protiv okoliša, u odgovarajućem, ali ograničenom vremenskom razdoblju, ne bi smjela imati koristi od mjera predviđenih za osobe upisane u registar transparentnosti; u tu svrhu predlaže reviziju područja primjene i kodeksa ponašanja registra transparentnosti kako bi se uključile odredbe o privremenom uklanjanju poduzeća osuđenih za kaznena djela protiv okoliša; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe da povjerljivo postupanje s informacijama koje se odnose na učinke industrijskih aktivnosti, zajedno s poteškoćama u praćenju i utvrđivanju praksi kao što su nezakonito odlaganje tvari ili otpada te plina i nafte s brodova u more, može dovesti do sve većeg broja kršenja propisa povezanih s onečišćenjem vode; stoga naglašava da države članice moraju objaviti relevantne informacije kako bi se olakšala procjena moguće uzročno-posljedične veze između industrijskih operacija i štete za okoliš; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podržava poziv UN-a na globalno priznavanje na razini UN-a prava na siguran, čist, zdrav i održiv okoliš; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podsjeća da je globalni porast broja kaznenih djela povezanih s okolišem sve veća prijetnja ostvarenju UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. te da ljudi u zemljama u razvoju izravno ovise o okolišu u pogledu sigurnosti opskrbe hranom, zdravstvene i gospodarske sigurnosti; žali zbog činjenice da propadanje biološke raznolikosti zbog kaznenih djela protiv okoliša i posljedični gubitak resursa povećava njihovu ranjivost; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva na povećanu potporu lokalnim vlastima i vladama zemalja u razvoju pri usklađivanju nacionalnog zakonodavstva i politika s međunarodnim okolišnim standardima; naglašava da je potrebno pružiti potporu civilnom društvu i lokalnim akterima u trećim zemljama i zemljama u razvoju u pozivanju državnih vlasti na odgovornost za štetu u okolišu koju tolerira ili odobrava država, a koju su prouzročila privatna i državna poduzeća; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  SL L 143, 30.4.2004., str. 56.

(2)  SL L 328, 6.12.2008., str. 28.

(3)  SL L 102, 11.4.2006., str. 15.

(4)  SL L 140, 5.6.2009., str. 114.

(5)  SL L 178, 28.6.2013., str. 66.

(6)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

(7)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

(8)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike, (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

(9)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša, (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

(10)  Direktiva 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti, (SL L 178, 28.6.2013., str. 66.).

(11)  COM(2016)0204, str. 10.

(12)  Glavna uprava za okoliš, „Ishod posebnog ugovora ‘Potpora mjerama REFIT-a za Direktivu o odgovornosti za okoliš – druga faza’”, Europska komisija, Bruxelles, 2019., str. 17.

(13)  REFIT evaluacija Direktive o odgovornosti za okoliš, str. 47.

(14)  SL L 409, 4.12.2020., str. 1.

(15)  SL C 215, 19.6.2018., str. 125.

(16)  Komunikacija Komisije od 18. siječnja 2018. o mjerama EU-a za poboljšanje usklađenosti s propisima o okolišu i upravljanja okolišem, COM(2018)0010.

(17)  Forum za usklađivanje s propisima o okolišu i upravljanje okolišem, podržani program rada za razdoblje 2020. -2022. za poboljšanje usklađenosti s propisima o okolišu i upravljanja okolišem, Europska komisija, Bruxelles, 2020.

(18)  Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja, „Odgovornost poduzeća za okoliš”, Europski parlament, Bruxelles, 2020., str. 110.

(19)  Prijedlog Komisije za uredbu Europskog parlamenta i Vijeća od 14. listopada 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (COM(2020)0642).

(20)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa, (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

(21)  Vidi izvješće za EFFACE: „Organizirani kriminal i kaznena djela protiv okoliša: analiza međunarodnih pravnih instrumenata” (2015.) ili studiju „Transnacionalna kaznena djela protiv okoliša prijetnja su održivom razvoju” (2019.).

(22)  Europol, „Izvješće o kaznenim djelima protiv okoliša u Europi”, 5. lipnja 2015.

(23)  Vidi, primjerice, presudu Suda od 10. rujna 2009., Akzo Nobel NV i dr. protiv Komisije Europskih zajednica, C-97/08 B, ECLI:EU:C:2009:536.

(24)  Npr. skandal „Dieselgate” i slučaj glavnog izvršnog direktora Volkswagena.

(25)  Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o minimalnim kriterijima za inspekcije u području zaštite okoliša u državama članicama, (SL L 118, 27.4.2001., str. 41.).

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/196 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/196

---

P9_TA(2021)0260

Nove mogućnosti zakonite migracije radnika

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o novim mogućnostima zakonite migracije radnika (2020/2010(INI))

(2022/C 15/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 2., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 79., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 2., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 79.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno članak 2. Protokola br. 4, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno članak 2. Protokola br. 4,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 45., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 45.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., a posebno njezin članak 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., a posebno njezin članak 13.,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegovo 5., 6., 10., 12. i 16. načelo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegovo 5., 6., 10., 12. i 16. načelo,

| — | uzimajući u obzir međunarodne radne standarde o migraciji radne snage koje je usvojila Međunarodna konferencija rada Međunarodne organizacije rada i Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, koju je 18. prosinca 1990. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodne radne standarde o migraciji radne snage koje je usvojila Međunarodna konferencija rada Međunarodne organizacije rada i Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, koju je 18. prosinca 1990. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2015. naslovljenu „Europski migracijski program” (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2015. naslovljenu „Europski migracijski program” (COM(2015)0240),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. travnja 2016. naslovljenu „Prema reformi zajedničkog europskog sustava azila i proširivanju zakonitih mogućnosti za dolazak u Europu” (COM(2016)0197) i od 12. rujna 2018. naslovljenu „Poboljšanje zakonitih načina dolaska u Europu: neizostavan dio uravnotežene i sveobuhvatne migracijske politike” (COM(2018)0635), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. travnja 2016. naslovljenu „Prema reformi zajedničkog europskog sustava azila i proširivanju zakonitih mogućnosti za dolazak u Europu” (COM(2016)0197) i od 12. rujna 2018. naslovljenu „Poboljšanje zakonitih načina dolaska u Europu: neizostavan dio uravnotežene i sveobuhvatne migracijske politike” (COM(2018)0635),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020)0609),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan i političku izjavu koji su usvojeni na sastanku na vrhu između Europske unije i afričkih zemalja o migracijama, održanom u Valletti 11. i 12. studenoga 2015., a posebno njihove dijelove u pogledu zakonite migracije i mobilnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan i političku izjavu koji su usvojeni na sastanku na vrhu između Europske unije i afričkih zemalja o migracijama, održanom u Valletti 11. i 12. studenoga 2015., a posebno njihove dijelove u pogledu zakonite migracije i mobilnosti,

| — | uzimajući u obzir Globalni pakt o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama od 10. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni pakt o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama od 10. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir krizni Uzajamni fond EU-a za Afriku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir krizni Uzajamni fond EU-a za Afriku,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji (1),

| — | uzimajući u obzir svoj radni dokument od 15. siječnja 2016. o razvoju odgovarajućih zakonitih kanala za ekonomske migracije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoj radni dokument od 15. siječnja 2016. o razvoju odgovarajućih zakonitih kanala za ekonomske migracije (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021. – 2027.” od 24. studenog 2020. (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021. – 2027.” od 24. studenog 2020. (COM(2020)0758),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1149 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o osnivanju Europskog nadzornog tijela za rad (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1149 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o osnivanju Europskog nadzornog tijela za rad (4),

| — | uzimajući u obzir studije „Istraživanje novih mogućnosti za zakonodavstvo o migraciji radne snage u Europsku uniju” iz rujna 2015. i „Suradnja EU-a s trećim zemljama u području migracija” iz listopada 2015. koje je pripremio Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja pri Glavnoj upravi za unutarnju politiku te studiju „Trošak neujedinjene Europe u području zakonitih migracija” iz ožujka 2019. koju je izradila Služba Europskog parlamenta za istraživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije „Istraživanje novih mogućnosti za zakonodavstvo o migraciji radne snage u Europsku uniju” iz rujna 2015. i „Suradnja EU-a s trećim zemljama u području migracija” iz listopada 2015. koje je pripremio Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja pri Glavnoj upravi za unutarnju politiku te studiju „Trošak neujedinjene Europe u području zakonitih migracija” iz ožujka 2019. koju je izradila Služba Europskog parlamenta za istraživanja,

| — | uzimajući u obzir „Provjeru prikladnosti zakonodavstva EU-a o zakonitoj migraciji” od 29. ožujka 2019. („provjeru prikladnosti”) koju je pripremila Komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Provjeru prikladnosti zakonodavstva EU-a o zakonitoj migraciji” od 29. ožujka 2019. („provjeru prikladnosti”) koju je pripremila Komisija,

| — | uzimajući u obzir studiju Zajedničkog istraživačkog centra Komisije od 23. travnja 2020.„Ključni radnici imigranti: njihov doprinos europskom odgovoru na bolest COVID-19” i njegovo tehničko izvješće od 19. svibnja 2020.„Ranjiva radna snaga: radnici migranti u vrijeme pandemije bolesti COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Zajedničkog istraživačkog centra Komisije od 23. travnja 2020.„Ključni radnici imigranti: njihov doprinos europskom odgovoru na bolest COVID-19” i njegovo tehničko izvješće od 19. svibnja 2020.„Ranjiva radna snaga: radnici migranti u vrijeme pandemije bolesti COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir studije Europske migracijske mreže, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije Europske migracijske mreže,

| — | uzimajući u obzir studije Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj,

| — | uzimajući u obzir aktivnosti i izvješća posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti i izvješća posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata,

| — | uzimajući u obzir rad, izvješća i rezolucije Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad, izvješća i rezolucije Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir rad i izvješća Međunarodne organizacije za migracije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad i izvješća Međunarodne organizacije za migracije,

| — | uzimajući u obzir pravnu stečevinu EU-a o zakonitoj migraciji radne snage razvijenu između 2004. i 2016., kojom se uređuju uvjeti ulaska i boravka te prava radnika koji su državljani trećih zemalja, čime se obuhvaća: |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravnu stečevinu EU-a o zakonitoj migraciji radne snage razvijenu između 2004. i 2016., kojom se uređuju uvjeti ulaska i boravka te prava radnika koji su državljani trećih zemalja, čime se obuhvaća:

| — | Direktiva Vijeća 2009/50/EZ od 25. svibnja 2009. o uvjetima za ulazak i–boravak državljana trećih zemalja radi visokokvalificiranog zapošljavanja (5) (Direktiva o plavoj karti), |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 2009/50/EZ od 25. svibnja 2009. o uvjetima za ulazak i–boravak državljana trećih zemalja radi visokokvalificiranog zapošljavanja (5) (Direktiva o plavoj karti),

| — | Direktiva 2011/98/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o jedinstvenom postupku obrade zahtjeva za izdavanje jedinstvene dozvole za boravak i rad državljanima trećih zemalja na državnom području države članice te o zajedničkom skupu prava za radnike iz trećih zemalja koji zakonito borave u državi članici (6) (Direktiva o jedinstvenoj dozvoli), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2011/98/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o jedinstvenom postupku obrade zahtjeva za izdavanje jedinstvene dozvole za boravak i rad državljanima trećih zemalja na državnom području države članice te o zajedničkom skupu prava za radnike iz trećih zemalja koji zakonito borave u državi članici (6) (Direktiva o jedinstvenoj dozvoli),

| — | Direktiva 2014/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja u statusu sezonskih radnika (7) (Direktiva o sezonskim radnicima), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2014/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja u statusu sezonskih radnika (7) (Direktiva o sezonskim radnicima),

| — | Direktiva 2014/66/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u okviru premještaja unutar društva (8) (Direktiva o osobama premještenima unutar društva), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2014/66/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u okviru premještaja unutar društva (8) (Direktiva o osobama premještenima unutar društva),

| — | Direktiva (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studija, osposobljavanja, volonterstva, razmjena učenika ili obrazovnih projekata, i obavljanja poslova au pair (9), |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studija, osposobljavanja, volonterstva, razmjena učenika ili obrazovnih projekata, i obavljanja poslova au pair (9),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 7. lipnja 2016. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja radi zapošljavanja visokokvalificiranih radnika (COM(2016)0378) i odgovarajuća stajališta koja su Europski parlament i Vijeće donijeli 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 7. lipnja 2016. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja radi zapošljavanja visokokvalificiranih radnika (COM(2016)0378) i odgovarajuća stajališta koja su Europski parlament i Vijeće donijeli 2017.,

| — | uzimajući u obzir direktive kojima se uređuju uvjeti ulaska i boravka te prava drugih općenitijih kategorija državljana trećih zemalja, kao što su Direktiva o pravu na spajanje obitelji (10) i Direktiva o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir direktive kojima se uređuju uvjeti ulaska i boravka te prava drugih općenitijih kategorija državljana trećih zemalja, kao što su Direktiva o pravu na spajanje obitelji (10) i Direktiva o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem (11),

| — | uzimajući u obzir direktive kojima se uređuju uvjeti ulaska i boravka za kategorije državljana trećih zemalja koji ne ulaze u EU kako bi radili, ali im je to dopušteno, kao što su direktive kojima se korisnicima međunarodne zaštite odobrava pravo na pristup zapošljavanju i samozapošljavanju nakon priznavanja njihova statusa ili se podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu odobrava pristup tržištu rada najkasnije devet mjeseci nakon podnošenja njihova zahtjeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir direktive kojima se uređuju uvjeti ulaska i boravka za kategorije državljana trećih zemalja koji ne ulaze u EU kako bi radili, ali im je to dopušteno, kao što su direktive kojima se korisnicima međunarodne zaštite odobrava pravo na pristup zapošljavanju i samozapošljavanju nakon priznavanja njihova statusa ili se podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu odobrava pristup tržištu rada najkasnije devet mjeseci nakon podnošenja njihova zahtjeva,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0143/2021),

| A. | budući da je postojeći zakonodavni okvir Unije o zakonitoj migraciji radne snage rascjepkan i uključuje sektorske direktive kojima se utvrđuju uvjeti za ulazak i boravak posebnih kategorija državljana trećih zemalja; |
| --- | --- |

A.

budući da je postojeći zakonodavni okvir Unije o zakonitoj migraciji radne snage rascjepkan i uključuje sektorske direktive kojima se utvrđuju uvjeti za ulazak i boravak posebnih kategorija državljana trećih zemalja;

| B. | budući da neujednačenost pravila koja se temelje na 27 nacionalnih pristupa čini Uniju i države članice nepoželjnim odredištem zakonitih migracija; |
| --- | --- |

B.

budući da neujednačenost pravila koja se temelje na 27 nacionalnih pristupa čini Uniju i države članice nepoželjnim odredištem zakonitih migracija;

| C. | budući da je, unatoč namjeri da se u sklopu Europskog migracijskog programa nastavi sa sveobuhvatnim pristupom, zakonita migracija skoro pa uopće nije bila dijelom razvoja migracijske politike EU-a od 2015.; |
| --- | --- |

C.

budući da je, unatoč namjeri da se u sklopu Europskog migracijskog programa nastavi sa sveobuhvatnim pristupom, zakonita migracija skoro pa uopće nije bila dijelom razvoja migracijske politike EU-a od 2015.;

| D. | budući da novi pakt o migracijama i azilu ne uključuje posebne prijedloge o zakonitoj migraciji radne snage, unatoč tome što je zakonita migracija radne snage neophodna za sveobuhvatnu migracijsku politiku i politiku azila; budući da je trenutačni zakonodavni okvir usmjeren na zapošljavanje u multinacionalnim korporacijama (Direktiva o osobama premještenima unutar društva) ili visokokvalificiranim ili visoko plaćenim sektorima tržišta rada Unije (Direktiva o plavoj karti), sa samo jednom direktivom usmjerenom na slabije plaćenu migraciju (Direktiva o sezonskim radnicima); |
| --- | --- |

D.

budući da novi pakt o migracijama i azilu ne uključuje posebne prijedloge o zakonitoj migraciji radne snage, unatoč tome što je zakonita migracija radne snage neophodna za sveobuhvatnu migracijsku politiku i politiku azila; budući da je trenutačni zakonodavni okvir usmjeren na zapošljavanje u multinacionalnim korporacijama (Direktiva o osobama premještenima unutar društva) ili visokokvalificiranim ili visoko plaćenim sektorima tržišta rada Unije (Direktiva o plavoj karti), sa samo jednom direktivom usmjerenom na slabije plaćenu migraciju (Direktiva o sezonskim radnicima);

| E. | budući da u EU-u postoji manjak radne snage posebice za određene razine vještina, sektore i zanimanja, uključujući niskokvalificirana zanimanja; |
| --- | --- |

E.

budući da u EU-u postoji manjak radne snage posebice za određene razine vještina, sektore i zanimanja, uključujući niskokvalificirana zanimanja;

| F. | budući da se u komunikaciji Komisije iz 2018. o poboljšanju zakonitih načina dolaska u Europu priznaje manjak „obrtnika” i „zanimanja koja zahtijevaju manje formalne vještine” (12); |
| --- | --- |

F.

budući da se u komunikaciji Komisije iz 2018. o poboljšanju zakonitih načina dolaska u Europu priznaje manjak „obrtnika” i „zanimanja koja zahtijevaju manje formalne vještine” (12);

| G. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 istaknula našu snažnu ovisnost o radnicima pod najvećim pritiskom i ključnu ulogu koju radnici migranti imaju u pružanju najizloženijih usluga u EU-u, gdje stanovništvo brzo stari i u kojem u prosjeku 13 % ključnih radnika čine imigranti (13); budući da je bolest Covid-19 značajno utjecala na migrante, njihove obitelji, zajednice domaćine i matične zemlje i budući da je pogoršao postojeće ranjivosti s kojima se radnici migranti i njihove obitelji susreću diljem EU-a, ograničavajući njihovu mobilnost, pristup tržištu rada, pravo na dostojanstvene uvjete rada, pristup socijalnoj i zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

G.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 istaknula našu snažnu ovisnost o radnicima pod najvećim pritiskom i ključnu ulogu koju radnici migranti imaju u pružanju najizloženijih usluga u EU-u, gdje stanovništvo brzo stari i u kojem u prosjeku 13 % ključnih radnika čine imigranti (13); budući da je bolest Covid-19 značajno utjecala na migrante, njihove obitelji, zajednice domaćine i matične zemlje i budući da je pogoršao postojeće ranjivosti s kojima se radnici migranti i njihove obitelji susreću diljem EU-a, ograničavajući njihovu mobilnost, pristup tržištu rada, pravo na dostojanstvene uvjete rada, pristup socijalnoj i zdravstvenoj skrbi;

| H. | budući da se Globalnim sporazumom o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama potiče suradnja u području migracija te da njime države priznaju odgovornost koju dijele za rješavanje uzajamnih potreba i zabrinutosti u pogledu migracija, natkriljujući obvezu poštovanja, zaštite i ostvarivanja ljudskih prava svih migranata, bez obzira na njihov migracijski status, uz promicanje sigurnosti i prosperiteta svih zajednica; |
| --- | --- |

H.

budući da se Globalnim sporazumom o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama potiče suradnja u području migracija te da njime države priznaju odgovornost koju dijele za rješavanje uzajamnih potreba i zabrinutosti u pogledu migracija, natkriljujući obvezu poštovanja, zaštite i ostvarivanja ljudskih prava svih migranata, bez obzira na njihov migracijski status, uz promicanje sigurnosti i prosperiteta svih zajednica;

| 1. | polazi od načela da je migracija normalna i da su ljudi stalno u pokretu; prepoznaje doprinos državljana trećih zemalja našim društvima, gospodarstvima i kulturama te naglašava da se migracijama mora upravljati na uređen, siguran i zakonit način; smatra da bi za uspostavu novih mogućnosti za zakonitu migraciju radne snage, EU trebao postaviti ciljeve koji su ambiciozni i prikladni za budućnost, uz istovremeno učinkovito iskorištavanje i poboljšanje postojećeg pravnog i političkog okvira; |
| --- | --- |

1.

Postojeći zakonodavni okvir EU-a

| 2. | napominje da se člankom 79. UFEU-a predviđa upravljanje zakonitim migracijama na razini Unije i obvezuje države članice na razvoj zajedničke imigracijske politike, uključujući zajednička pravila o uvjetima ulaska i boravka za državljane trećih zemalja i prava koja uživaju nakon što zakonito borave u Uniji, uključujući uvjete za slobodu kretanja i boravka u drugim državama članicama; prepoznaje da se člankom 79. stavkom 5. UFEU-a zadržava pravo država članica da odrede opseg u kojem će prihvatiti državljane trećih zemalja koji na njihovo državno područje dolaze radi potrage za poslom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava pozitivne učinke okvira EU-a na zakonite migracije radne snage koje je Komisija utvrdila u svojoj provjeri prikladnosti; prima na znanje postojanje određenog stupnja usklađenosti u pogledu uvjeta, postupaka i prava te povećanje pravne sigurnosti za državljane trećih zemalja, poslodavce te lokalne, regionalne i nacionalne uprave; nadalje, napominje prednosti tog usklađivanja za tržišno natjecanje na tržištima rada EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da pristup EU-a zakonitim migracijama radne snage ne isključuje automatski potrebu za nacionalnim zakonodavnim okvirima; podsjeća, međutim, da se postojećim okvirom Unije kojim se regulira zakonita migracija u Uniju rascjepkan, usmjerava na određene kategorije radnika, ponajprije radnike zaposlene u sektorima s visokim plaćama, da se tim okvirom prema tim kategorijama radnika ne odnosi na isti način te se, među ostalim, njim osiguravaju različite razine prava i dopušta postojanje paralelnih nacionalnih zakonodavnih okvira; ističe da iako se u trenutačnoj asimetričnoj neujednačenosti nacionalnih zakonodavstava i zakona EU-a odražavaju razlike između nacionalnih tržišta rada, u okviru nje dolazi do međusobnog natjecanja nacionalnih zakonodavnih okvira i okvira Unija, što podrazumijeva, u širem smislu, birokratske postupke i za potencijalne radnike i za poslodavce; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da takav pristup služi samo za zadovoljavanje kratkoročnih potreba i nije u skladu s ciljem Unije o sveobuhvatnom pristupu migracijskoj politici; smatra da zakonita migracija radne snage, ako je dobro osmišljena i njome se dobro upravlja, može biti izvor blagostanja, inovacija i rasta i za zemlje pošiljateljice i za zemlje primateljice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je Komisija u svojoj provjeri prikladnosti došla do sličnog zaključka i utvrdila da je širokim rasponom mjera, uključujući zakonodavne mjere, potrebno ukloniti nedosljednosti, razlike i nedostatke; nadalje, primjećuje povoljne učinke novih mogućnosti zakonite migracije radne snage na smanjenje nezakonitih migracija, koje su opasne za državljane trećih zemalja koji traže zaposlenje u Uniji i koje mogu imati negativne učinke na tržišta rada država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | svjesna je toga da je postojeći okvir Unije kojim se regulira zakonita migracija djelomično razvijen kako bi se spriječilo iskorištavanje radnika i zaštitila prava radnika državljana trećih zemalja; primjećuje, međutim, da su postojeće direktive imale tek ograničen učinak na sprečavanje radnog iskorištavanja i da se radnicima migrantima i dalje ne pristupa na jednak način i da ih se radno iskorištava; poziva Uniju da poduzme usklađene radnje za rješavanje tog problema pristupa migrantima na nejednak način i njihova iskorištavanja; smatra da je upotreba dozvola ograničenog trajanja u slučajevima iskorištavanja dobra praksa na nacionalnoj razini koju bi trebalo promicati diljem Unije; naglašava potrebu za mjerama za poboljšanje dostupnosti i učinkovitosti praćenja radnog mjesta; naglašava da bi trebali postojati učinkoviti mehanizmi za podnošenje pritužbi kako bi se svi radnici migranti zaštitili od iskorištavanja, u skladu s Direktivom o sankcijama za poslodavce (14) iz 2009., kojom bi se posebno trebao zajamčiti učinkovit pristup pravosuđu i pravnoj zaštiti, čime bi se zajamčili jednaki uvjeti za sve; |
| --- | --- |

7.

Usvajanje pojednostavljenog pristupa

| 8. | ističe da su trenutačni pravni okvir i različita provedba postojećih direktiva u državama članicama doveli do brojnih nedosljednosti za državljane trećih zemalja u pogledu jednakog postupanja, uvjeta ulaska i ponovnog ulaska, odobrenja za rad, boravišnog statusa, mobilnosti unutar EU-a, sustava socijalne sigurnosti, priznavanja kvalifikacija i spajanja obitelji; napominje da te nedosljednosti mogu ometati integraciju; ističe da se zbog spomenutih nedosljednosti poduzeća koja zapošljavaju državljane trećih zemalja (15) i tijela lokalne vlasti koja pružaju usluge integracije suočavaju s poteškoćama; poziva na širenje relevantnih informacija za poduzeća na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe dodanu vrijednost postojanja sveobuhvatnog okvira Unije za zakonite migracije kao dijela cjelovitog pristupa migracijama jer se njime pružaju zakonite i sigurne mogućnosti za migracije vezane za rad, poboljšava pristup državljanima trećih zemalja tržištu rada Unije, potiču uređenije migracije, privlače radnici, studenti i poduzeća koji su potrebni na tržištima rada EU-a, podrivaju kaznene aktivnosti krijumčara i trgovaca ljudima i na nacionalnim tržištima rada, osigurava da se s radnicima iz trećih zemalja postupa u skladu s temeljnim pravima, poboljšava pristup dostojanstvenim radnim uvjetima i potiče integracija na osnovi jednakosti žena i muškaraca; smatra da takav cjeloviti pristup koristi radnicima državljana trećih zemalja i njihovim obiteljima, zajednicama domaćinima i matičnim zemljama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja da su prvi praktični koraci koje je potrebno poduzeti bolja i dosljednija provedba postojećeg zakonodavnog okvira, bolja primjena prava utvrđenih u postojećim direktivama i bolje obavješćivanje javnosti za podizanje razine osviještenosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | preporučuje se pojednostavljenje i usklađivanje zakonodavnog okvira usklađivanjem odredbi u postojećim direktivama o zakonitoj migraciji o postupcima podnošenja zahtjeva, osnovama za prihvat i odbijanje, postupovnim jamstvima, jednakom postupanju, pristupu tržištu rada, uključujući pravo na promjenu poslodavca, spajanje obitelji u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije i mobilnost unutar EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja činjenicu da Komisija planira revidirati Direktivu o jedinstvenoj dozvoli; predlaže da se proširi područje primjene i primjena Direktive kako bi se obuhvatila šira kategorija radnika; nadalje pozdravlja planiranu reviziju Direktive o dugotrajnom boravištu koju Komisija planira obaviti, čime se pruža mogućnost jačanja mobilnosti i pojednostavnjenja i usklađivanja postupaka; sa zanimanjem iščekuje predstojeće izvješće Komisije o provedbi Direktive o sezonskim radnicima, u kojem bi trebalo detaljno ispitati odredbe o boravišnom statusu, jednakom postupanju i najduljem trajanju boravka; poziva Komisiju da razmotri zakonodavnu reviziju spomenute direktive nakon njezine ocjene; poziva Komisiju da predloži odgovarajuće zakonodavne mjere za poboljšanje postojećih direktiva njihovim usklađivanjem s najpovoljnijim odredbama; |
| --- | --- |

12.

Poboljšanje mobilnosti unutar EU-a

| 13. | naglašava činjenicu da je mobilnost državljana trećih zemalja unutar EU-a ključna sastavnica politike zakonitih migracija EU-a jer se njome pruža jasna dodana vrijednost koja se ne može postići na razini država članica; podsjeća da slobodno kretanje radnika pomaže u usklađivanju potražnje s ponudom na tržištima rada EU-a i u kriznim vremenima može također doprinijeti prilagodbi tržišta rada i ukupnom gospodarskom rastu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da poboljšaju koordinaciju među nacionalnim tijelima u vezi s programima mobilnosti državljana trećih zemalja unutar EU-a; ističe da je potrebno olakšati prikupljanje podataka, statističkih podataka i dokaza, poboljšati razmjenu informacija, koordinaciju i suradnju među nacionalnim tijelima kako bi se poboljšala učinkovitost i djelotvornost pravne stečevine te u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti dodanu vrijednost EU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da bi usklađenija i blaža pravila kojima se olakšava mobilnost unutar EU-a djelovala kao poticaj državljanima trećih zemalja, predstavljala pozitivnu mjeru za poslodavce i njima bi se pomoglo državama članicama da popune praznine na svojim tržištima rada i osnaže svoja gospodarstva; nadalje naglašava da bi se poboljšanom mobilnošću unutar EU-a državljanima trećih zemalja koji su već u EU-u omogućilo da poboljšaju svoje izglede za integraciju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da se nedavno donesenim direktivama o studentima, istraživačima te osobama premještenima unutar društva državljanima trećih zemalja dodjeljuju dalekosežnija prava na mobilnost nego ranije donesenim direktivama o zakonitoj migraciji, kao što je izvorna Direktiva o plavoj karti i Direktiva o dugotrajnom boravištu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | preporučuje da se, kao prvi korak prema pojednostavljenju, prava na mobilnost unutar EU-a poboljšaju u postojećim direktivama o zakonitoj migraciji; ponavlja da bi Komisija trebala predložiti odgovarajuće zakonodavne mjere; |
| --- | --- |

17.

Uspostava baze talenata

| 18. | naglašava da su potrebni novi alati kako bi se poslodavci povezali s budućim zaposlenicima, kako bi se riješio nedostatak radne snage na tržištu i olakšalo priznavanje službenih kvalifikacija i vještina iz trećih zemalja na razini EU-a; ističe činjenicu da su poslodavcima i državljanima trećih zemalja potrebne bolje informacije o zakonitoj migraciji u EU te da je potrebno pojačati strukturirani i smislen dijalog o zakonitoj migraciji s relevantnim trećim zemljama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | predlaže razvoj platforme EU-a za bazu talenata i usklađivanja koja bi služila kao jedinstvena kontaktna točka za radnike državljane trećih zemalja, poslodavce u EU-u i nacionalne uprave; prima na znanje plan Komisije da razmotri razvoj takve baze talenata EU-a; preporučuje da se time obuhvate svi sektori zapošljavanja niskokvalificiranih, srednjekvalificiranih i visokokvalificiranih radnika te plaćenog i samozaposlenog rada, uključujući mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća; smatra da bi se sudjelovanjem javnih službi za zapošljavanje u takvoj platformi i u EU-u i u zemljama podrijetla, među ostalim na lokalnoj razini, moglo doprinijeti poboljšanju partnerstva i izgradnji povjerenja među državama članicama EU-a i trećih zemalja, kao i stvoriti ulagačko okruženje i riješiti na prikladniji način potrebe za zapošljavanjem ili nedostatak radnika na tržištu; preporučuje da se olakša sudjelovanje trećih zemalja u takvoj bazi talenata, primjerice na internetu ili u okviru diplomatskih predstavništava EU-a i država članica; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da bi takva baza talenata u EU-u mogla poslužiti kao važan novi alat za povezivanje ponude vještina s nacionalnim tržištima rada i upravljanje njome te da bi EU mogao imati važnu ulogu u uspostavi, praćenju i nadzoru takvog alata, među ostalim financiranjem i razmjenom znanja; preporučuje da se platforma koristi za razjašnjavanje i bolje usklađivanje zahtjeva za obrazovanje i osposobljavanje između država članica sudionica i trećih zemalja; smatra da bi usklađeni okvir na razini EU-a za prijave, koji se temelji na toj bazi talenata, pomogao smanjiti birokraciju na razini država članica; vjeruje da EU može igrati važnu ulogu u prethodnoj provjeri kvalifikacija, jezika, razine znanja i vještina kandidata; naglašava iznimnu važnost ciljanog obavješćivanja radi promicanja baze talenata i platforme za usklađivanje u trećim zemljama i državama članicama sudionicama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | preporučuje da se provedbom ubrzanih postupaka i olakšavanjem pristupa informacijama olakša, ubrza, učini pravednijim i jednostavnijim ocjenjivanje, uzajamno priznavanje i certificiranje diploma, svjedodžbi i drugih stručnih kvalifikacija u državama članicama, uključujući formalno i neformalno stjecanje vještina u trećim zemljama; smatra da bi se time ojačala mobilnost unutar EU-a; ističe da europski kvalifikacijski okvir pruža dobru osnovu za povezivanje kvalifikacijskih sustava trećih zemalja sa zajedničkim referentnim okvirom EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ustraje na tome da države članice odmah uspostave mehanizme i mjere za vrednovanje profesionalnog iskustva te neformalnog i informalnog učenja u skladu s Preporukom Vijeća iz 2012. (16); naglašava potrebu da nacionalna tijela razmjenjuju najbolje prakse; ustraje na važnosti uključivanja relevantnih organizacija civilnog društva, socijalnih partnera i mreža dijaspore te samih radnika državljana trećih zemalja, kao i lokalnih tijela i međunarodnih organizacija (posebno Međunarodne organizacije za migracije, Međunarodne organizacije rada i Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD)) u rasprave o definiciji vještina, što bi trebalo uključivati osposobljavanje na radnom mjestu, neformalne kvalifikacije i radno iskustvo; |
| --- | --- |

22.

Jačanje odnosa s trećim zemljama i promicanje zakonitih načina

| 23. | naglašava da se s obzirom na starenje stanovništva EU-a i smanjenje radne snage, programima mobilnosti radnika pruža mogućnost potaknuti tržišta rada EU-a i doprinijeti gospodarskom rastu. |
| --- | --- |

23.

| 24. | podržava suradnju u području migracija na globalnoj i regionalnoj razini kao jedan od načina za povećanje dostupnosti i fleksibilnosti načina za zakonite migracije; i dalje je uvjeren da bi se poboljšanjem prikladnih zakonitih migracijskih kanala pomoglo smanjiti nezakonite migracije, potkopati poslovni model krijumčara, smanjiti trgovanje ljudima i iskorištavanje radne snage, povećati jednake mogućnosti za sve radnike i ponuditi zakonit način za one koji namjeravaju migrirati u Uniju; u tom pogledu poziva Komisiju da regulira agencije za zapošljavanje, što bi se moglo ostvariti kroz Europsko nadzorno tijelo za rad; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi se širim dijalogom o migracijama, primjerice redovitim sastancima na vrhu između EU-a i više trećih zemalja, moglo olakšati zadovoljavanje potreba tržišta rada EU-a i razvoj uravnoteženih partnerstava, među ostalim na inicijativu poduzeća i civilnog društva, što može pomoći u pripremi integracije državljana trećih zemalja na tržište rada odredišne zemlje i poboljšati održiv prijenos stečenih vještina između matičnih i odredišnih zemalja; ističe da bi se nadahnuće moglo pronaći u postojećim sporazumima koji se temelje na vještinama i koji se odnose na razvoj partnerstava talenata kojima se odredišnoj zemlji omogućuje izravno uključivanje u oblikovanje skupova vještina državljana trećih zemalja koji bi mogli biti zainteresirani za migraciju u EU, među ostalim uspostavom ustanova za osposobljavanje i programa za treće zemlje, te rješavanjem potrebe za transparentnošću partnerstava s trećim zemljama, među ostalim potrebom za uključivanjem socijalnih partnera; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe važnu ulogu doznaka i koristi koje sigurne, zakonite i uredne migracije imaju i za zemlje pošiljateljice i za zemlje primateljice; podržava ulaganje napora za rješavanje problema „odljeva mozgova” i „priljeva mozgova” daljnjim razvojem instrumenata kojima se omogućuje kružna migracija; u tom pogledu poziva Komisiju da analizira koristi i nedostatke postojećih modela koje primjenjuju druge zemlje, kao što su sustav utemeljen na bodovima i modeli koji se temelje na iskazivanju interesa; preporučuje, kako bi se olakšala kružna migracija, uvođenje preferirane mobilnosti i pristup obnovljivim dozvolama, pravo na ponovni ulazak te produljenje dopuštenog razdoblja odsutnosti državljana trećih zemalja kako bi im se omogućio povratak u svoje matične zemlje; |
| --- | --- |

26.

Razvoj zakonodavnog okvira EU-a

| 27. | podsjeća da EU zaostaje u globalnom nadmetanju za talente; napominje da se jedini prijedlog o zakonitoj migraciji radne snage koji je predstavila prethodna Komisija odnosio na reviziju Direktive o plavoj karti; i dalje se zalaže za smislenu i temeljitu reviziju Direktive o plavoj karti kako bi se ostvarila dodana vrijednost u pogledu usklađivanja, priznavanja vještina, pojednostavljenja postupaka i poboljšane mobilnosti unutar EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava potrebu za strukturiranim dijalogom i savjetovanjem s dionicima, uključujući relevantne organizacije civilnog društva, socijalne partnere i mreže dijaspore, same radnike državljana trećih zemalja te lokalne vlasti i međunarodne organizacije (posebice IOM, ILO i OECD), pri razmatranju budućeg razvoja zakonodavnog okvira EU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi se politikom EU-a i nacionalnim politikama o zakonitoj migraciji trebalo usredotočiti na rješavanje problema nedostataka radnika i vještina na tržištu; u tu svrhu poziva Komisiju da analizira neučinkovitost u provjerama tržišta rada i programima migracije radne snage koji ne odgovaraju stvarnim potrebama na tržištu rada; preporučuje da Unija razvije svoj zakonodavni okvir kako bi u većoj mjeri obuhvatila državljane trećih zemalja koji traže posao u niskokvalificiranom ili srednjekvalificiranom radnom odnosu (17); |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da su u tom kontekstu državljani trećih zemalja često zaposleni u sektoru kućne njege i skrbi u kućanstvu (18); napominje da je riječ o sektoru u kojem većinu zaposlenika čine žene; traži od EU-a i država članica da ratificiraju Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 189 o radnicima u kućanstvu i zajamče potpunu primjenu radnih standarda; nadalje, poziva Komisiju da razmotri zakonodavne mjere u tom području; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da razvije program na razini EU-a za privlačenje i olakšavanje prekograničnih aktivnosti samozaposlenih osoba, poduzetnika i novoosnovanih poduzeća kako bi se poboljšale inovacije, kao i mlađih državljana trećih zemalja bez formalnih kvalifikacija, primjerice s pomoću viza za traženje posla i osposobljavanje, uzimajući u obzir usluge platforme Europass u skladu s Odlukom (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća (19); |
| --- | --- |

31.

| 32. | svjestan je da sektorske direktive nisu univerzalno rješenje ni za potrebe tržišta rada EU-a ni za pitanje zakonite migracije općenito i uviđa da većina država članica ima nacionalne programe za privlačenje radnika migranata; smatra da EU u srednjoročnom razdoblju mora odstupiti od sektorskog pristupa i usvojiti imigracijski kodeks kojim se utvrđuju opća pravila o ulasku i boravku za sve državljane trećih zemalja koji traže posao u Uniji te usklađuju prava koja imaju takvi državljani i njihove obitelji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da bi se takvim sveobuhvatnim zakonodavnim instrumentom otklonio problem trenutačnih neusklađenih postupaka, uklonili različiti zahtjevi utvrđeni u državama članicama i osiguralo potrebno pojednostavnjenje i usklađivanje pravila bez diskriminacije u odnosu na bilo koji sektor zapošljavanja ili vrstu zaposlenika; nadalje smatra da bi se takvim instrumentom olakšala suradnja među državama članicama te između EU-a i trećih zemalja; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiju. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  SL C 58, 15.2.2018., str. 9.

(2)  PE573.223v01-00.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0176.

(4)  SL L 186, 11.7.2019., str. 21.

(5)  SL L 155, 18.6.2009., str. 17.

(6)  SL L 343, 23.12.2011., str. 1.

(7)  SL L 94, 28.3.2014., str. 375.

(8)  SL L 157, 27.5.2014., str. 1. Premještaji unutar društva znače upućivanja iz nekog poduzeća s nastanom izvan EU-a u subjekt koji pripada istoj poslovnoj grupaciji kao i poduzeća s nastanom u EU-u.

(9)  SL L 132, 21.5.2016., str. 21.

(10)  Direktiva Vijeća 2003/86/EZ od 22. rujna 2003. o pravu na spajanje obitelji, (SL L 251, 3.10.2003., str. 12.).

(11)  Direktiva Vijeća 2003/109/EZ od 25. studenog 2003. o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem, (SL L 16, 23.1.2004., str. 44.).

(12)  Studija Resornog odjela C o istraživanju novih mogućnosti u vezi sa zakonodavstvom u području migracije radne snage u EU i o suradnji EU-a s trećim zemljama u području migracije

(13)  Fasani, F. i Mazza, J., Ključni imigrantski radnici: njihov doprinos odgovoru Europe na bolest COVID-19 (Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe's COVID-19 Response), Ured za publikacije Europske unije, Luksemburg, 2020.

(14)  Direktiva 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 168, 30.6.2009., str. 24.).

(15)  Provjerom prikladnosti utvrđeni su najveći unutarnji problemi usklađenosti u sljedećim glavnim područjima: postupci podnošenja zahtjeva, uvjeti prihvata i boravka (uključujući razloge za odbijanje i povlačenje), uvjeti jednakog postupanja, mobilnost unutar EU-a i spajanje obitelji.

(16)  Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (SL C 398, 22.12.2012., str. 1.).

(17)  Vidjeti npr. članak „Utvrđivanje manjka radne snage i potrebe za migracijom radne snage iz trećih zemalja u EU-u” (Determining labour shortages and the need for labour migration from third countries in the EU), Europska migracijska mreža, Europska komisija, Bruxelles, 2015.

(18)  Vidjeti i: EPRS, Trošak neujedinjene Europe u području zakonite migracije (The cost of non-Europe in the area of legal migration), Europski parlament, Bruxelles, 2019., str. 21.–22.

(19)  Odluka (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass), (SL L 112, 2.5.2018., str. 42.).

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/204 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/204

---

P9_TA(2021)0261

Digitalna budućnost Europe: jedinstveno digitalno tržište i upotreba umjetne inteligencije za europske potrošače

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe: uklanjanje prepreka funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta i poboljšanje upotrebe umjetne inteligencije za europske potrošače (2020/2216(INI))

(2022/C 15/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. pod naslovom „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. pod naslovom „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067),

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Umjetna inteligencija – europski pristup izvrsnosti i povjerenju” (COM(2020)0065); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Umjetna inteligencija – europski pristup izvrsnosti i povjerenju” (COM(2020)0065);

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 19. veljače 2020. o utjecaju umjetne inteligencije, interneta stvari i robotike na sigurnost i odgovornost (COM(2020)0064); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 19. veljače 2020. o utjecaju umjetne inteligencije, interneta stvari i robotike na sigurnost i odgovornost (COM(2020)0064);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Utvrđivanje i uklanjanje prepreka na jedinstvenom tržištu” (COM(2020)0093); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Utvrđivanje i uklanjanje prepreka na jedinstvenom tržištu” (COM(2020)0093);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta” (COM(2020)0094); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta” (COM(2020)0094);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenoga 2020. naslovljenu „Nova strategija za potrošače – Jačanje otpornosti potrošača radi održivog oporavka” (COM(2020)0696); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenoga 2020. naslovljenu „Nova strategija za potrošače – Jačanje otpornosti potrošača radi održivog oporavka” (COM(2020)0696);

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. travnja 2018. naslovljenu „Umjetna inteligencija za Europu” (COM(2018)0237); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. travnja 2018. naslovljenu „Umjetna inteligencija za Europu” (COM(2018)0237);

| — | uzimajući u obzir radni dokument naslovljen „Oblikovanje digitalne transformacije u Europi” iz veljače 2020. koji je za Komisiju sastavilo društvo McKinsey & Company (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument naslovljen „Oblikovanje digitalne transformacije u Europi” iz veljače 2020. koji je za Komisiju sastavilo društvo McKinsey & Company (1),

| — | uzimajući u obzir izvješća o indeksu digitalnog gospodarstva i društva (DESI) iz 2020. i rezultate posebnog Eurobarometra „Stavovi o učinku digitalizacije na svakodnevni život” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o indeksu digitalnog gospodarstva i društva (DESI) iz 2020. i rezultate posebnog Eurobarometra „Stavovi o učinku digitalizacije na svakodnevni život” (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. lipnja 2020. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. lipnja 2020. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe;

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066);

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o pojedinim pravnim aspektima usluga informatičkog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine („Direktiva o elektroničkoj trgovini”) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o pojedinim pravnim aspektima usluga informatičkog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine („Direktiva o elektroničkoj trgovini”) (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i o izmjeni Direktive Vijeća 84/450/EEZ, direktiva 97/7/EZ, 98/27/EZ i 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi”) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i o izmjeni Direktive Vijeća 84/450/EEZ, direktiva 97/7/EZ, 98/27/EZ i 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi”) (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o aktu „Prema jedinstvenom digitalnom tržištu (10)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o aktu „Prema jedinstvenom digitalnom tržištu (10)”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/302 Europskog parlamenta i Vijeća donesenu 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanoga geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni uredbi (EZ) br. 2006/2004 i (EU) 2017/2394 i Direktive 2009/22/EZ (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/302 Europskog parlamenta i Vijeća donesenu 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanoga geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni uredbi (EZ) br. 2006/2004 i (EU) 2017/2394 i Direktive 2009/22/EZ (11),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/2161 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i direktiva 98/6/EZ, 2005/29/EZ te 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila Unije o zaštiti potrošača (13); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/2161 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i direktiva 98/6/EZ, 2005/29/EZ te 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila Unije o zaštiti potrošača (13);

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (14),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (15),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2020. o automatiziranim postupcima donošenja odluka: osiguravanje zaštite potrošača i slobodnog kretanja robe i usluga (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2020. o automatiziranim postupcima donošenja odluka: osiguravanje zaštite potrošača i slobodnog kretanja robe i usluga (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji za Akt o digitalnim uslugama: poboljšanje funkcioniranja jedinstvenog tržišta (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji za Akt o digitalnim uslugama: poboljšanje funkcioniranja jedinstvenog tržišta (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. o pravima intelektualnog vlasništva za razvoj tehnologija umjetne inteligencije (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. o pravima intelektualnog vlasništva za razvoj tehnologija umjetne inteligencije (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji o okviru etičkih aspekata umjetne inteligencije, robotike i s njima povezanih tehnologija (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji o okviru etičkih aspekata umjetne inteligencije, robotike i s njima povezanih tehnologija (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji o sustavu građanske odgovornosti za umjetnu inteligenciju (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji o sustavu građanske odgovornosti za umjetnu inteligenciju (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o jačanju jedinstvenog tržišta: budućnosti slobodnog kretanja usluga (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o jačanju jedinstvenog tržišta: budućnosti slobodnog kretanja usluga (22),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za pravna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za pravna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0149/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0149/2021),

| A. | budući da i dalje postoje prepreke na jedinstvenom digitalnom tržištu i da ih je potrebno ukloniti kako bi se ostvario njegov puni potencijal te budući da je zajednički humani pristup EU-a ključan za njegov uspjeh; |
| --- | --- |

A.

budući da i dalje postoje prepreke na jedinstvenom digitalnom tržištu i da ih je potrebno ukloniti kako bi se ostvario njegov puni potencijal te budući da je zajednički humani pristup EU-a ključan za njegov uspjeh;

| B. | budući da digitalizacija ima potencijal dodati značajnu vrijednost jedinstvenom tržištu u cijelosti te je važna kako za europske potrošače tako i za tradicionalne i netradicionalne sektore i može biti konkurentska prednost na globalnom tržištu; |
| --- | --- |

B.

budući da digitalizacija ima potencijal dodati značajnu vrijednost jedinstvenom tržištu u cijelosti te je važna kako za europske potrošače tako i za tradicionalne i netradicionalne sektore i može biti konkurentska prednost na globalnom tržištu;

| C. | budući da jedinstveno digitalno tržište predstavlja različite izazove tradicionalnim tržištima, trebalo bi poštivati načelo „što je nezakonito izvan interneta, nezakonito je i na internetu”; |
| --- | --- |

C.

budući da jedinstveno digitalno tržište predstavlja različite izazove tradicionalnim tržištima, trebalo bi poštivati načelo „što je nezakonito izvan interneta, nezakonito je i na internetu”;

| D. | budući da umjetna inteligencija u određenoj mjeri već podliježe postojećim zakonodavnim zahtjevima; |
| --- | --- |

D.

budući da umjetna inteligencija u određenoj mjeri već podliježe postojećim zakonodavnim zahtjevima;

| E. | budući da treba izgraditi povjerenje javnosti u umjetnu inteligenciju tako što ćemo automatski u potpunosti poštovati temeljna prava, zaštitu potrošača, zaštitu podataka i sigurnost te poticati inovacije u Europi; |
| --- | --- |

E.

budući da treba izgraditi povjerenje javnosti u umjetnu inteligenciju tako što ćemo automatski u potpunosti poštovati temeljna prava, zaštitu potrošača, zaštitu podataka i sigurnost te poticati inovacije u Europi;

| F. | budući da se u Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji poljoprivreda prepoznaje kao jedan od sektora u kojem umjetna inteligencija može povećati učinkovitost te je jedan od općih ciljeva buduće zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) promicanje pametne poljoprivrede; budući da istraživanja u području umjetne inteligencije te rad u poljoprivredi i stočarstvu mogu povećati privlačnost tih sektora za mlade i poboljšati poljoprivrednu učinkovitost u područjima s prirodnim ograničenjima, kao i dobrobit životinja i produktivnost; budući da se strategijom „od polja do stola” i strategijom za biološku raznolikost želi pomoći poljoprivrednicima da uzgajaju kvalitetne proizvode te smanjiti gubitak hranjivih tvari i upotreba pesticida i gnojiva do 2030.; |
| --- | --- |

F.

budući da se u Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji poljoprivreda prepoznaje kao jedan od sektora u kojem umjetna inteligencija može povećati učinkovitost te je jedan od općih ciljeva buduće zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) promicanje pametne poljoprivrede; budući da istraživanja u području umjetne inteligencije te rad u poljoprivredi i stočarstvu mogu povećati privlačnost tih sektora za mlade i poboljšati poljoprivrednu učinkovitost u područjima s prirodnim ograničenjima, kao i dobrobit životinja i produktivnost; budući da se strategijom „od polja do stola” i strategijom za biološku raznolikost želi pomoći poljoprivrednicima da uzgajaju kvalitetne proizvode te smanjiti gubitak hranjivih tvari i upotreba pesticida i gnojiva do 2030.;

| G. | budući da digitalna tranzicija iziskuje povećano ulaganje u ključne pospješitelje digitalnog gospodarstva i koordinaciju s politikama zelene tranzicije; |
| --- | --- |

G.

budući da digitalna tranzicija iziskuje povećano ulaganje u ključne pospješitelje digitalnog gospodarstva i koordinaciju s politikama zelene tranzicije;

| H. | budući da umjetna inteligencija nudi brojne koristi, ali donosi i određene rizike; |
| --- | --- |

H.

budući da umjetna inteligencija nudi brojne koristi, ali donosi i određene rizike;

| I. | budući da su države članice EU-a i institucije EU-a u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i Europskom konvencijom o ljudskim pravima obvezne zajamčiti da se upotrebom novih tehnologija i tehnologija u nastajanju neopravdano ne ograničavaju prava svake osobe na privatnost, zaštitu podataka, slobodu izražavanja i okupljanja, nediskriminaciju, dostojanstvo i druga temeljna prava; |
| --- | --- |

I.

budući da su države članice EU-a i institucije EU-a u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i Europskom konvencijom o ljudskim pravima obvezne zajamčiti da se upotrebom novih tehnologija i tehnologija u nastajanju neopravdano ne ograničavaju prava svake osobe na privatnost, zaštitu podataka, slobodu izražavanja i okupljanja, nediskriminaciju, dostojanstvo i druga temeljna prava;

| J. | budući da upotreba umjetne inteligencije sa sobom nosi rizike i pobuđuje zabrinutost u pogledu etike, područja njezine primjene i transparentnosti procesâ prikupljanja, upotrebe i širenja osobnih podataka; |
| --- | --- |

J.

budući da upotreba umjetne inteligencije sa sobom nosi rizike i pobuđuje zabrinutost u pogledu etike, područja njezine primjene i transparentnosti procesâ prikupljanja, upotrebe i širenja osobnih podataka;

Prvi dio: uklanjanje prepreka funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta

| 1. | smatra da bi se u okviru digitalne politike EU-a trebalo stvoriti ili poduprijeti ključne temelje koji su potrebni kako bi europski javni i privatni sektor bili svjetski predvodnici u području pouzdanih, humanih digitalnih inovacija; smatra da je jedinstveno digitalno tržište jedan takav temelj i da mu je svrha jamčenje ostvarenja punog potencijala nove tehnologije uklanjanjem neopravdanih nacionalnih prepreka, uspostavljanjem pravne jasnoće za potrošače i tvrtke što omogućuje koristi europskim građanima i jača tržišno natjecanje; vjeruje da bolje organizirani i zajednički europski pristup integraciji i usklađivanju tržišta može pridonijeti tom rezultatu; vjeruje da je potrebno dodatno djelovanje na razini država članica i na razini cijelog EU-a kako bi se to ostvarilo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava važnost potpuno funkcionalnog jedinstvenog digitalnog tržišta u korist potrošača i poduzeća te traži da se MSP-ovima pruži potpora u njihovoj digitalnoj transformaciji te očekuje da Komisija prije predlaganja zakonodavstva obavi provjeru prikladnosti za MSP-ove; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da bi pristup EU-a digitalizaciji trebao biti u potpunosti usklađen s temeljnim pravima, zaštitom potrošača, tehnološkom neutralnošću, mrežnom neutralnošću i pravilima o zaštiti podataka, uključivošću i nediskriminacijom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vjeruje da digitalizacija i nova tehnologija kao što je umjetna inteligencija mogu doprinijeti postizanju ciljeva industrijske strategije EU-a, zelenog plana i za prevladavanja dijela poteškoća uslijed krize prouzročene bolešću COVID-19; nadalje vjeruje da bi pristup politike koji se međusobno osnažuje prema zelenom planu, industrijskoj strategiji i digitalizaciji mogao pomoći ostvarenju njihovih ciljeva, a istovremeno bi ojačao tehnološko vodstvo EU-a; ističe potencijal digitalnih rješenja, kao što su rad na daljinu i aplikacije umjetne inteligencije, u okviru potpore sudjelovanju osoba s invaliditetom na jedinstvenom digitalnom tržištu; smatra da kriza prouzročena bolešću COVID-19 nudi i mogućnost za ubrzavanje digitalizacije te da digitalna transformacija mora služiti općenitom javnom interesu; smatra da bi digitalna preobrazba mogla pomoći u zadovoljavanju potreba urbanih, ruralnih i izoliranih regija u EU-u; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje potencijal novih tehnologija za prijelaz na kružno i održivo gospodarstvo olakšavanjem uvođenja kružnih poslovnih modela, promicanjem energetske učinkovitosti sustava za obradu i pohranu podataka i doprinosom održivijim lancima vrijednosti i optimizacijom korištenja resursa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da promiče i podupire prihvaćanje i razvoj održive tehnologije u ostvarivanju zelenog plana uključujući procjenom učinka razmjene podataka na okoliš i infrastrukture potrebne za osiguravanje održivog digitalnog razvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da će omogućivanje razmjene nužnih i dobro definiranih skupova podataka te pristupa njima biti ključno za potpuno iskorištavanje potencijala zelenog plana; poziva Komisiju da procijeni koji su skupovi podataka ključni za tu svrhu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vjeruje da bi trebalo ukloniti prakse koje potkopavaju prava potrošača, zaštitu podataka i radnička prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da bi Komisija trebala usvojiti uravnotežen pristup zakonodavstvu koji je otporan na buduće promjene i počiva na dokazima te se temelji na načelu supsidijarnosti koje stvara jedinstveno digitalno tržište koje osigurava pružanje javnih usluga, koje je konkurentno, pošteno, pristupačno, tehnološki neutralno, pogodno za inovacije, prilagođeno potrošačima, usmjereno na čovjeka i vjerodostojno te koje gradi društvo i gospodarstvo sigurnih podataka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da bi u pogledu oporezivanja digitalnog i tradicionalnog gospodarstva trebali vladati jednaki uvjeti pronalaženjem zajedničkog dogovora o tome gdje se stvara vrijednost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da bi u tom području određena mala i srednja poduzeća i drugi gospodarski subjekti mogli profitirati upotrebom modela suradnje poput otvorenog koda i otvorenog softvera, ovisno o različitim situacijama ili kontekstu, uz uzimanje u obzir potencijalne prednosti, kibersigurnost, privatnost i zaštitu podataka i ne dovodeći u pitanje važeće zakonodavstvo; vjeruje da to može pridonijeti postizanju europske strateške autonomije u digitalnom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da se pridržava svog vodećeg načela u svojim budućim zakonodavnim prijedlozima te da izbjegava fragmentacije jedinstvenog digitalnog tržišta, ukloni sve neopravdane postojeće prepreke i nepotrebne administrativne zahtjeve, podupre inovacije posebno za MSP-ove i uvede prikladne poticaje kojima se stvaraju ravnopravni uvjeti i jednak pristup prilikama za ulaganje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | traži od Komisije da osigura djelotvornu i učinkovitu provedbu aktualnih i svih novih zakonodavnih zahtjeva; smatra da provedba mora biti učinkovita izvan okvira granica i sektora, uz veću suradnju javnih tijela te uzimajući u obzir stručnost i relevantnu nadležnost svakog tijela; smatra da bi Komisija trebala pružiti orijentacijski okvir kako bi osigurala koordinaciju svih novih regulatornih zahtjeva u pogledu umjetne inteligencije ili povezanih područja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da teži regulatornom okruženju pogodnom za inovacije i prilagođenom potrošačima koje jača financijsku i institucionalnu potporu europskom digitalnom gospodarstvu u bliskoj suradnji s državama članicama i dionicima pomoću sljedećih mjera: ulaganja u obrazovanje, istraživanje i razvoj, podupiranja inovacija u Europi, pružanja većeg i šireg pristupa lako čitljivim i interoperabilnim visokokvalitetnim industrijskim i javnim podacima, izgradnje digitalne infrastrukture, povećanja opće dostupnosti digitalnih vještina stanovništva, promicanja tehnološkog vodstva u poslovnom okruženju te stvaranja proporcionalnog i usklađenog regulatornog okruženja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da pametna javna nabava, poput one u okviru europske platforme GovTech, može imati važnu ulogu u podupiranju digitalnog razvoja diljem EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da su potrebna znatna ulaganja i suradnja javnog i privatnog sektora u području umjetne inteligencije i drugih ključnih novih tehnologija; pozdravlja upotrebu programa financiranja EU-a za potporu digitalizaciji našeg društva i industrije u mjeri u kojoj se temelje na načelima učinkovitosti, transparentnosti i uključivosti; poziva na koordiniranu provedbu različitih fondova kako bi se maksimalno povećale sinergije među programima; predlaže stratešku prioritizaciju sredstava za izgradnju potrebne digitalne infrastrukture; poziva na primjenu instrumenta NextGenerationEU, kao i na javno i privatno financiranje, kako bi se povećala ulaganja u skladu s težnjom EU-a da postane globalni tehnološki predvodnik, produbi svoja istraživanja i saznanja te iskoristi sve prednosti digitalizacije za sve u društvu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da umjetna inteligencija predstavlja poseban izazov za MSP-ove i da nepotrebni složeni regulatorni zahtjevi mogu nesrazmjerno utjecati na njihovu konkurentnost; prijelaz na rješenja umjetne inteligencije trebao bi pomoći tim poduzećima, a novo zakonodavstvo o uporabi umjetne inteligencije ne bi trebalo dovesti do neopravdanih administrativnih opterećenja kojima bi se ugrozila njihova konkurentnost na tržištu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da osigura širu koordinaciju ulaganja u plan oporavka NextGenerationEU; poziva Komisiju da u okviru tog plana predloži konkretne mjere za potporu tehnologijama i infrastrukturi visokog učinka u EU-u, kao što su umjetna inteligencija, računalstvo visokih performansi, kvantno računalstvo, infrastruktura u oblaku, platforme, pametni gradovi, 5G i svjetlovodna infrastruktura; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da su MSP-ovi okosnica europskog gospodarstva i da im je za digitalnu tranziciju potrebna posebna potpora iz programa financiranja EU-a; poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoju potporu novoosnovanim poduzećima te mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima kroz program jedinstvenog tržišta, digitalno-inovacijske centre i Mehanizam za oporavak i otpornost, u okviru razvoja i primjene digitalne tehnologije kako bi se dodatno potaknula digitalna transformacija i time omogućilo da u potpunosti razviju svoj digitalni potencijal i konkurentnost za rast i radna mjesta u Europi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da u Europi znatno nedostaje rizičnog i početnog kapitala, kao i financiranja iz privatnog vlasničkog kapitala, u usporedbi s ostalim tržištima; drži da zbog toga europska novoosnovana poduzeća često rastu na tržištima trećih zemalja umjesto da se šire u EU-u; smatra da to sprječava šire europsko gospodarstvo da ostvari najveću moguću korist od poslovnih poduhvata koji potječu iz Europe; ističe nerazmjerno veliku ulogu javnih subjekata u financiranju inovacija i istraživanja koje trenutačno postoji te znatne razlike u ekosustavima start-upova i dostupnom financiranju među državama članicama; poziva Komisiju i države članice da predlože sveobuhvatan europski pristup za proširenje izvora kapitala za tehnološka ulaganja u EU-u, uključujući inicijative čelnika europskog privatnog sektora za potporu ulaganjima poslovnih anđela, kao i za jamčenje olakšavanja dostupnosti rizičnog i početnog kapitala za europska poduzeća i novoosnovana poduzeća; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da su program Digitalna Europa, kao i program Obzor Europa i program za povezivanje Europe neophodni za pokretanje digitalne transformacije Europe i trebali bi dobiti odgovarajuća financijska sredstva; apelira na Komisiju da zajamči pokretanje tih programa što je prije moguće; podsjeća da države članice moraju poštovati svoju obvezu iz strategije Europa 2020. da 3 % svojeg BDP-a ulažu u istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da poradi na pozicioniranju EU-a kao predvodnika u procesu usvajanja i standardizacije novih tehnologija kako bi se zajamčilo da je umjetna inteligencija humana i u skladu s europskim vrijednostima, temeljnim pravima i normama; ističe potrebu za suradnjom s organizacijama za standarde, industrijom i međunarodnim partnerima na utvrđivanju svjetskih standarda, s obzirom na globalnu prirodu tehnološkog vodstva i razvoja; smatra da je upotreba sporazuma radionice CEN-a u određenim područjima, kao što su umjetna inteligencija i nove tehnologije, način za povećanje učinkovitosti razvoja usklađenih standarda; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podupire cilj Komisije da poveća dostupnost i razmjenu neosobnih podataka i ojača europsko gospodarstvo; smatra da bi se pri ispunjavanju ovog cilja trebali uzeti u obzir rizici povezani s povećanim pristupom neosobnim podacima poput deanonimizacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vjeruje da postoji potreba za poticanjem pristupa većem broju podataka za MSP-ove i poziva na poticaje kojima bi se MSP-ovima omogućio pristup neosobnim podacima koje su proizveli drugi privatni dionici u dobrovoljnom i obostrano korisnom postupku s ciljem pridržavanja svim potrebnim zaštitnim mjerama u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 kao i pravnim okvirom o pravima intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primjećuje da u ispunjavanju javnih usluga ili tijekom ugovora o javnoj nabavi javna poduzeća stvaraju, prikupljaju i obrađuju značajnu količinu neosobnih podataka, što predstavlja značajnu vrijednost za njihovu komercijalnu ponovnu upotrebu i korist za društvo; potiče Komisiju i države članice da učine takve podatke šire dostupnima za ponovnu upotrebu u općem interesu, u cilju postizanja ciljeva Direktive o otvorenim podacima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da nam je potrebno podatkovno gospodarstvo koje je prikladno za cijeli EU jer je ono ključni pospješitelj digitalizacije; smatra da bi visoka razina zaštite podataka za pouzdanu umjetnu inteligenciju mogla pomoći povećati povjerenje potrošača; smatra da je važno da EU zajamči visok stupanj kontrole kupaca, i kada je primjenjivo, potrošača nad njihovim podacima i pritom osigura najviše standarde zaštite osobnih podataka, s jasnim i usklađenim pravilima o, među ostalim, pravima intelektualnog vlasništva, no smatra da je ključno zadržati otvorenost prema trećim zemljama i da je važan slobodan protok neosobnih podataka preko granica; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primjećuje Akt o digitalnim uslugama i Akt o digitalnim tržištima i smatra da bi trebali doprinijeti podupiranju inovacija, jamčenju visoke razine zaštite potrošača i poboljšanju prava, povjerenja i sigurnosti korisnika na internetu; naglašava potrebu da se osigura da europsko tržište ostane aktivno i visoko konkurentno; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da bi zaštita potrošača trebala imati važnu ulogu u Aktu o digitalnim uslugama i uvjeren je da bi se većom transparentnošću i dužnom pažnjom za internetska tržišta povećala sigurnost proizvoda i time povećalo povjerenje potrošača u internetska tržišta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da su potrebne jasne odgovornosti internetskih tržišta utemeljene na načelu proporcionalnosti; ističe da treba uspostaviti jasna pravila o odgovornosti platformi u pogledu robe koja se na njima prodaje ili oglašava kako bi se uklonila pravne praznine zbog koje kupac ne uspijeva dobiti naknadu na koju ima pravo na temelju zakona ili ugovora o isporuci robe, primjerice zbog nemogućnosti utvrđivanja identiteta primarnog prodavatelja, na primjer načelo „upoznaj svog klijenta”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja Novu strategiju za potrošače koju je predložila Komisija i potiče Komisiju da ažurira zakonodavstvo o zaštiti potrošača, prema potrebi, kako bi se bolje uzeli u obzir učinci nove tehnologije i potencijalne štete za potrošače, osobito za najranjivije skupine i uzimajući u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19; smatra da bi europski potrošači trebali biti ovlašteni igrati aktivnu ulogu u digitalnoj tranziciji te da povjerenje potrošača i usvajanje digitalnih tehnologija ovise o tome da njihova prava budu zaštićena u svim okolnostima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća da neopravdano geografsko blokiranje internetskih usluga predstavlja veliku prepreku jedinstvenom tržištu i neopravdanu diskriminaciju europskih potrošača; primjećuje prvi kratkoročni pregled Komisije Uredbe o geografskom blokiranju i potiče Komisiju da nastavi s njezinom procjenom te da se uključi u dijalog s dionicima uzimajući u obzir sve veću potražnju za prekograničnim pristupom audiovizualnim uslugama s ciljem poticanja optjecaja kvalitetnog sadržaja diljem EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponavlja temeljna prava EU-a na privatnost i zaštitu osobnih podataka, uključujući, između ostalog, izričiti informirani pristanak koji je sadržana u Općoj uredbi o zaštiti podataka; ističe da bi se pristanak trebao temeljiti na razumljivim i lako dostupnim informacijama o tome kako će se osobni podaci koristiti i obrađivati te da bi se to također trebalo poštivati u algoritmima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja novu Strategiju EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće, koja je neophodna kako bi se osiguralo povjerenje građana i u potpunosti iskoristile inovacije, povezivost i automatizacija u digitalnoj preobrazbi, uz istodobnu zaštitu temeljnih prava, te poziva na učinkovitu i brzu provedbu navedenih mjera; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da bez odgode primijene Europski akt o pristupačnosti kako bi se učinkovito uklonile prepreke za građane s invaliditetom i zajamčila dostupnost dostupnih digitalnih usluga, kao i prikladnost uvjeta pod kojima se one pružaju, s ciljem postizanja potpuno uključivog i pristupačnog jedinstvenog digitalnog tržišta kojim se jamči jednako postupanje i uključenost osoba s invaliditetom; potiče države članice na proširenje primjene Direktive o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora na područja otvorena za javnu uporabu, posebno u zdravstvenom, prometnom, poštanskom ili telekomunikacijskom sektoru (23); |
| --- | --- |

34.

Drugi dio: poboljšanje upotrebe umjetne inteligencije za europske potrošače

| 35. | čvrsto vjeruje da umjetna inteligencija, ako je razvijena u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, može poboljšati određena područja za europske građane i ponuditi značajne koristi i vrijednost za gospodarstvo, sigurnost, zaštitu, obrazovanje, zdravstvenu skrb, promet i okoliš; vjeruje da, posebno za skupine potrošača za koje se smatra da su u ranjivim situacijama, treba osigurati sigurnost, zaštitu, uključenost, nediskriminaciju, pristupačnost i pravednost proizvoda i usluga kojima se upravlja pomoću umjetne inteligencije kako nitko ne bi bio zapostavljen dok bi njihove koristi trebale biti dostupnu cijelom društvu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uviđa da za ostvarenje koristi od umjetne inteligencije Komisija, države članice, privatni sektor, civilno društvo i znanstvena zajednica moraju učinkovito surađivati i stvoriti ekosustav za sigurnu i humanu umjetnu inteligenciju kojom će se doprinijeti cijelom društvu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da, iako umjetna inteligencija nudi dobar potencijal, može donijeti i određene visoke rizike zbog pristranosti i netransparentnosti; smatra da se ti rizici mogu očitovati ovisno o specifičnom kontekstu i slučajevima upotrebe umjetne inteligencije; poziva na to da postupci sljedivosti sustava temeljenih na umjetnoj inteligenciji budu transparentni i da ih se može preispitati u slučaju dokazane ozbiljne štete; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da, uz neke od prepreka razvoju, usvajanju i učinkovitoj regulaciji digitalne tehnologije u EU-u, i nedostatak povjerenja potrošača može otežati dalekosežnu primjenu umjetne inteligencije; skreće pozornost na to da građani ne razumiju procese kojima napredni algoritamski i sustavi umjetne inteligencije donose odluke; |
| --- | --- |

38.

| 39. | napominje da je potrošačima potreban jasan i predvidljiv pravni okvir u slučaju neispravnosti proizvoda; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju i države članice da stalno poboljšavaju onaj dio javne uprave koji će biti odgovoran za provedbu budućeg zakonodavstva o umjetnoj inteligenciji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja Bijelu knjigu Komisije o umjetnoj inteligenciji i poziva Komisiju da razradi zajednički regulatorni okvir EU-a za umjetnu inteligenciju koji se temelji na riziku, human je, jasan i otporan na promjene u budućnosti; smatra da je to potrebno kako bi se nadzirali automatizirani sustavi donošenja odluka i da bi se time trebalo dopuniti postojeće zakonodavstvo relevantno za umjetnu inteligenciju i osigurati da je proporcionalno ovisno o razini rizika; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava važnost osiguranja odgovarajućeg stupnja ljudske kontrole nad algoritamskim donošenjem odluka i jamčenje prikladnih i učinkovitih mehanizama pravne zaštite; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava važnost osnaživanja potrošača osnovnim osposobljavanjem i vještinama u području umjetne inteligencije koje bi im omogućile da imaju više koristi od tih tehnologija i da se istodobno zaštite od svih mogućih prijetnji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da iako se na umjetnu inteligenciju u različitoj mjeri već primjenjuje aktualno europsko zakonodavstvo, umjetna inteligencija donosi sa sobom nova, zasad neriješena pravna pitanja koja utječu na potrošače i stoga poziva Komisiju da izda jasne smjernice za funkcioniranje i sinergiju između aktualnog mjerodavnog zakonodavstva i svih novih predloženih mjera kako bi se popunile postojeće pravne praznine i postigao proporcionalan i dosljedan pravni okvir; smatra da je suradnja među državama članicama važna za jačanje jedinstvenog digitalnog tržišta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju i države članice da zajamče blisku suradnju pri primjeni regulatornog okvira kako bi se spriječilo fragmentirano jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da je umjetna inteligencija tehnologija koja se brzo razvija i iziskuje učinkovito zakonodavstvo, ne samo smjernice, temeljeno na načelima i proporcionalnosti; vjeruje da je za postizanje toga potrebno široko definirati umjetnu inteligenciju kako bi sve regulatorne mjere u različitim sektorima mogle ostati fleksibilne i prilagodljive s ciljem uzimanja u obzir budućeg razvoja i odgovarajućeg rješavanja različitih razina rizika korištenja umjetne inteligencije koje se treba dodatno definirati u okviru sektorskih okvira; vjeruje da buduća uredba mora na odgovarajući način odražavati stupanj u kojem se uočeni rizici umjetne inteligencije pojavljuju u praksi pri različitim načinima korištenja i primjene umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da uporaba algoritama za samoučenje omogućuje tvrtkama stjecanje sveobuhvatnog uvida o potrošačevim osobnim okolnostima i obrascima ponašanja; stoga poziva Komisiju da sveobuhvatno regulira tehnologije umjetne inteligencije kako bi zabranila nepoštenu upotrebu ili zloupotrebu takvih sustava; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vjeruje da bi cilj regulatornog okvira za umjetnu inteligenciju trebao biti stvaranje unutarnjeg tržišta za vjerodostojne i sigurne proizvode, aplikacije i usluge koji se temelje na umjetnoj inteligenciji te da bi to trebalo biti u skladu s člankom 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava pravo potrošača da budu pravovremeno i na odgovarajući način te u lako dostupnom obliku informirani o postojanju i mogućem ishodu sustava umjetne inteligencije te o tome kako se odluke sustava mogu provjeriti, smisleno osporiti i ispraviti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na obvezno pružanje informacija koje bi naznačile komuniciraju li potrošači sa sustavima umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | smatra da su objašnjivost i transparentnost ključne za izgradnju i zadržavanje povjerenja korisnika u sustave umjetne inteligencije; smatra da to znači da procesi trebaju biti transparentni, da se o mogućnostima i svrsi sustava umjetne inteligencije treba otvoreno izvještavati i da se odluke moraju moći objasniti osobama na koje one izravno utječu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vjeruje da se regulatornim okvirom treba podupirati razvoj pouzdanih sustava umjetne inteligencije i zajamčiti visoki standardi zaštite potrošača kako bi se ojačalo povjerenje potrošača u proizvode koji se temelje na umjetnoj inteligenciji; smatra da su potrebni postupnije utvrđivanje rizika i odgovarajući zakonski zahtjevi i mjere zaštite od štete nanesene potrošačima; također smatra da bi se regulatornim okvirom trebala zajamčiti transparentnost, odgovornost te omogućiti jasno prenošenje relevantnih zahtjeva potrošačima i regulatornim tijelima te poticati programere za umjetnu inteligenciju i one koji je uvode da proaktivno prihvaćaju vjerodostojnost umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da promiče razmjenu informacija povezanih s algoritamskim sustavima među tijelima za nadzor tržišta te da podrži stjecanje zajedničkog razumijevanja o algoritamskim sustavima na jedinstvenom tržištu pružanjem smjernica, mišljenja i stručnog znanja tijelima država članica; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da bi se takav okvir trebao temeljiti na etičkom, humanom pristupu i koji se temelji na temeljnim pravima tijekom osmišljavanja, razvoja i životnog ciklusa proizvoda umjetne inteligencije koji se temelje na očuvanju temeljnih prava i načela transparentnosti, objašnjivosti (prema potrebi), odgovornosti te prava i obaveza sukladno Općoj uredbi o zaštiti podataka, uključujući dizajn i standardne postavke kojima se smanjuje količina podataka, ograničava svrha i uvodi zaštita podataka; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da bi područje primjene novih regulatornih zahtjeva trebalo proširiti tako da primjena umjetne inteligencije u specifičnom kontekstu za koju se smatra da predstavlja najveći rizik bude podvrgnuta najstrožim regulatornim zahtjevima i kontrolama, uključujući mogućnost zabrane štetnih ili diskriminirajućih praksi; poziva Komisiju da razvije objektivnu metodologiju za izračun rizika od štete, uz ono što već postoji u aktualnom zakonodavstvu o potrošačima; smatra da bi se u takvoj metodologiji trebao izbjegavati ograničavajući, binarni pristup koji bi brzo mogao zastarjeti te da se umjesto toga treba usredotočiti na kontekst, primjenu i posebnu upotrebu umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da bi standardizacija umjetne inteligencije diljem EU-a trebala potaknuti inovacije i interoperabilnost te zajamčiti visoku razinu zaštite potrošača; priznaje da su potrebni dodatno promicanje i razvoj zajedničkih standarda za umjetnu inteligenciju, poput onih primjenjivih za dijelove uređaja i punu primjenu, iako već postoji znatan broj standarda; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smatra da bi se nakon uspostave jasnih pravnih pravila i provedbenih mehanizama mogla razmotriti uloga dobrovoljnih pouzdanih oznaka za umjetnu inteligenciju, a istodobno je važno imati na umu da asimetrija informacija svojstvena sustavima algoritamskog učenja čini vrlo složenu ulogu sustava označivanja; smatra da bi takva oznaka mogla poboljšati transparentnost tehnologije utemeljene na umjetnoj inteligenciji; ističe da svaki takav sustav označivanja mora biti razumljiv potrošačima i pokazati da pruža mjerljivu korist u pogledu osviještenosti potrošača usklađenom primjenom umjetne inteligencije, uz poticanje na donošenje odluka utemeljenih na informacijama jer se u protivnom neće postići dovoljna razina njegovog usvajanja u svakodnevnoj uporabi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | čvrsto vjeruje da novi regulatorni zahtjevi i procjene moraju biti razumljivi i provedivi te da bi ih trebalo uključiti među postojeće zahtjeve prema pojedinačnim sektorima kad je to primjenjivo i održati administrativne zahtjeve proporcionalnima; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisiju i države članice da upotrijebe inovativne regulatorne alate kao što su regulatorna zaštićena okruženja u skladu s načelom predostrožnosti kako bi pomogle osloboditi put prema povećanju novoosnovanih poduzeća i malih društava; smatra da bi se tim alatima trebalo poticati inovacije ako se primjenjuju u kontroliranom okruženju; ističe da će stvaranje usklađenog okruženja za inovativno testiranje i potvrđivanje proizvoda temeljenih na tehnologijama kao što je umjetna inteligencija pomoći europskim poduzećima da prevladaju rascjepkanost jedinstvenog tržišta i iskoriste potencijal rasta diljem EU-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe da je najučinkovitiji način smanjenja pristranosti osiguravanje kvalitete skupova podataka koji se koriste za treniranje sustava umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | smatra da bi upotrebu umjetne inteligencije u visokorizičnom kontekstu trebalo ograničiti na posebne i jasno opravdane svrhe, potpuno poštujući mjerodavni zakon i obveze transparentnosti; naglašava da će samo jasan i pravno siguran pravni okvir biti odlučujući čimbenik u osiguravanju zaštite i sigurnosti, zaštite podataka i potrošača, potpore i povjerenja javnosti u nužnost i proporcionalnost upotrebe takvih tehnologija; poziva Komisiju da pomno razmotri postoje li određeni slučajevi, situacije ili prakse upotrebe za koje bi trebalo usvojiti posebne tehničke standarde, uključujući temeljne algoritme; ako se takvi tehnički standardi usvoje, smatra da ih je neophodno redovito pregledavati i ponovno evaluirati od strane nadležnih tijela s obzirom na brzi tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vjeruje da uspostavljanje odbora za pregled proizvoda i usluga umjetne inteligencije od strane organizacija i poduzeća za procjenu potencijalnih koristi i potencijalne štete, posebno potencijalnog društvenog učinka koji proizlazi iz visokorizičnih projekata koji se temelje na umjetnoj inteligenciji, može biti koristan alat za pomoć organizacijama pri donošenju odgovornih odluka o proizvodima i uslugama umjetne inteligencije, posebno kada uključuju relevantne dionike; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe važnost obrazovanja i istraživanja u području umjetne inteligencije; naglašava da EU mora izgraditi svoje digitalne kapacitete poticanjem većeg broja ljudi da nastave karijeru u sektorima povezanim s IKT-om, osposobljavanjem većeg broja stručnjaka za obradu podataka u području umjetne inteligencije, kao i stručnjaka u povezanim novim domenama poput ulaganja u umjetnu inteligenciju i sigurnost umjetne inteligencije; poziva na značajna ulaganja u Europsku mrežu centara za izvrsnost u umjetnoj inteligenciji i stvaranje paneuropskih sveučilišnih i istraživačkih mreža usmjerenih na umjetnu inteligenciju; smatra da bi se tom mrežom trebalo pomoći jačanje razmjene znanja o umjetnoj inteligenciji, podupirati talente povezane s umjetnom inteligencijom u EU-u i privući nove talente, poticati suradnju između inovativnih tvrtki, visokog obrazovanja, istraživačkih institucija i razvojnih programera umjetne inteligencije te pružiti specijalizirano osposobljavanje i razvoj za regulatorna tijela, s ciljem osiguranja pravilne uporabe ovih tehnologija i zaštite europskih građana od potencijalnih rizika i štete po njihova temeljna prava; nadalje naglašava važnost mjera i informacijskih kanala koji malim i srednjim poduzećima te novoosnovanim poduzećima pomažu da se učinkovito digitaliziraju i provedu petu industrijsku revoluciju; uviđa da se dijeljenjem i ponovnom upotrebom komponenata primjene umjetne inteligencije povećava upotreba i korištenje rješenja umjetne inteligencije; naglašava važnost osnovnih istraživanja o temeljima umjetne inteligencije; naglašava da je potrebno omogućiti sveobuhvatno istraživanje svih primjena i tehnologija umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva na procjene učinka posljedica digitalne podjele na ljude i konkretne radnje kako ih premostiti; poziva na ublažavanje negativnog učinka obrazovanjem, prekvalifikacijom i unapređenjem vještina; naglašava da je potrebno uzeti u obzir rodnu dimenziju s obzirom na nedovoljnu zastupljenost žena u poduzećima u području STEM-a i digitalnim poduzećima; vjeruje da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti programima pismenosti u području umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da ažurira postojeći okvir za sigurnost proizvoda i odgovornost za proizvod kako bi se riješili novi izazovi koje donose digitalne tehnologije u nastajanju kao što je umjetna inteligencija; i potiče Komisiju da, među ostalim, ažurira Direktivu o općoj sigurnosti proizvoda i Direktivu o odgovornosti za proizvode, posebno uz razmatranje preusmjeravanja koncepta „teret dokazivanja” za štetu koje su nanijele nove digitalne tehnologije, u jasno definiranim slučajevima i nakon odgovarajuće procjene, i prilagođavanje pojmova „proizvod”, „šteta” i „neispravnost” tako da odražavaju složenost novih tehnologija, uključujući proizvode s ugrađenom umjetnom inteligencijom, internetom stvari i robotikom, samostalni softver i softver ili ažuriranja koja podrazumijevaju značajne izmjene proizvoda što dovodi do de facto novog proizvoda; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naglašava da bi za uvođenje umjetne inteligencije, kao i svake nove tehnologije, trebalo osigurati odgovarajuću razinu povezivosti, uključujući i u regijama suočenim s demografskim ili gospodarskim izazovima; poziva da se nejednaki pristup tehnologiji u ruralnim područjima uzme u obzir posebno kada se sredstva Unije koriste za uvođenje 5G mreža, smanjenje „nepokrivenih područja” i infrastrukturu za povezivanje općenito; poziva na komunikacijsku strategiju EU-a kojom se građanima EU-a pružaju pouzdane informacije te kampanje za podizanje razine osviještenosti o 5G mrežama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju da ocijeni razvoj i upotrebu tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija, uključujući lance blokova, a posebno pametne ugovore na jedinstvenom digitalnom tržištu, i da izradi smjernice te da razmotri mogućnost stvaranja odgovarajućeg pravnog okvira kako bi se zajamčila pravna sigurnost poslovnim subjektima i potrošačima, posebno kad je riječ o pitanjima zakonitosti, provedbe pametnih ugovora u prekograničnim situacijama i, kada je to primjenjivo, zahtjevima za javnobilježničku ovjeru; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva na zaključenje plurilateralnih pregovora Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o e-trgovini, s uravnoteženim ishodom; poziva Komisiju da pažljivo procijeni učinak klauzule o izvornim kodovima o kojoj se trenutačno raspravlja u okviru pregovora o e-trgovini u pogledu budućeg zakonodavstva EU-a o umjetnoj inteligenciji na razini WTO-a, uključujući učinak na prava potrošača, te da u tu procjenu uključi Europski parlament; žali zbog toga što se, u nedostatku globalnih pravila, poduzeća iz EU-a mogu suočiti s necarinskim preprekama u digitalnoj trgovini kao što su neopravdano geografsko blokiranje, lokalizacija podataka i obvezni zahtjevi za prijenos tehnologije; konstatira da te prepreke predstavljaju poseban izazov za mala i srednja poduzeća; ističe da bi globalna pravila o digitalnoj trgovini mogla dodatno povećati zaštitu potrošača; podržava trajno određivanje moratorija WTO-a na elektroničke prijenose i naglašava da je važno pojasniti definiciju elektroničkog prijenosa; poziva na cjelovitu provedbu i širu primjenu Sporazuma WTO-a o informacijskoj tehnologiji, njegovo proširenje i provedbu Referentnog dokumenta WTO-a o telekomunikacijskim uslugama; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uviđa ambiciju da EU postane svjetski predvodnik u razvoju i primjeni umjetne inteligencije; poziva EU da nastavi surađivati s partnerima, primjerice u okviru Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) i WTO-a, kako bi se utvrdili globalni standardi za umjetnu inteligenciju u cilju smanjenja trgovinskih prepreka i promicanja pouzdane umjetne inteligencije u skladu s vrijednostima EU-a; podržava međunarodnu regulatornu i drugu suradnju među zemljama OECD-a u području digitalnog gospodarstva, uključujući Globalno partnerstvo za umjetnu inteligenciju; potiče EU da u tom pogledu pojača suradnju s UN-om i međunarodnim tijelima za normizaciju; prima na znanje zaključivanje sporazuma o Sveobuhvatnom regionalnom ekonomskom partnerstvu (RCEP) kojim se utro put najvećem svjetskom projektu gospodarske integracije; smatra da bi EU trebao promicati digitalna pravila koja su u skladu s demokratskim načelima, ljudskim pravima i održivim razvojem; u tom pogledu podržava prijedlog o osnivanju Vijeća za trgovinu i tehnologiju između EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

69.

| 70. | u tom pogledu podržava rad na Transatlantskom partnerstvu u području umjetne inteligencije kako bi se postigao snažniji i širi konsenzus o načelima etičke umjetne inteligencije i upravljanja podacima te kako bi se u okviru tih načela poticale inovacije i razmjena podataka u cilju razvoja umjetne inteligencije i kako bi se olakšali trgovina i razvoj usklađenih pravila i zajedničkih standarda u području digitalne trgovine, jamčeći EU-u glavnu ulogu u utvrđivanju tih standarda; ističe da bi taj transatlantski sporazum u području umjetne inteligencije trebao sadržavati i poglavlje posvećeno sigurnosti podataka te zaštiti podataka korisnika i potrošača kako bi se osigurala zaštita pravila EU-a; poziva Komisiju da nastavi surađivati sa SAD-om, Japanom i drugim partnerima istomišljenicima na reformi pravila WTO-a o, među ostalim, subvencijama, prisilnim prijenosima tehnologije i poduzećima u državnom vlasništvu; naglašava važnost sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini u promicanju interesa i vrijednosti poduzeća, potrošača i radnika iz EU-a u globalnom digitalnom gospodarstvu te ih smatra komplementarnima konkurentnom jedinstvenom digitalnom tržištu; konstatira da je posebno ključna suradnja s Ujedinjenom Kraljevinom koja ima važnu ulogu u globalnom digitalnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | apelira na države članice da u svoje planove oporavka uključe projekte za digitalizaciju prometa; ističe da je potrebno osigurati stabilno i odgovarajuće financiranje za proces izgradnje prometne infrastrukture i infrastrukture IKT-a za inteligentne prometne sustave (ITS), uključujući sigurno uvođenje mreže 5G, razvoj mreže 6G i budućih bežičnih mreža, kako bi se omogućio razvoj punog potencijala digitaliziranog prometa i istodobno osigurali visoki sigurnosni standardi u prometu; u tom pogledu naglašava potrebu za razvojem nove infrastrukture i nadogradnjom postojeće infrastrukture; poziva države članice da osiguraju sigurnu, otpornu visokokvalitetnu prometnu infrastrukturu kako bi se olakšalo uvođenje povezanih i automatiziranih usluga mobilnosti; ističe da treba ubrzati nadogradnju relevantne prometne i digitalne infrastrukture u transeuropskoj prometnoj mreži (TEN-T); stoga poziva Komisiju da u svojoj reviziji Uredbe o TEN-T-u i Uredbe o željezničkim teretnim koridorima predloži mehanizme kako bi se taj postupak osigurao; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava golem potencijal umjetne inteligencije u sektoru prometa i njezinu sposobnost za povećanje automatizacije cestovnog, željezničkog, vodnog i zračnog prometa; ističe ulogu umjetne inteligencije u poticanju multimodalnosti i alternativnih načina prijevoza te razvoja pametnih gradova, čime se poboljšava iskustvo putovanja svih građana jer promet, logistika i prometni tokovi postaju učinkovitiji, sigurniji i ekološki prihvatljiviji, uz skraćivanje trajanja putovanja, smanjenje zagušenja, smanjenje štetnih emisija i smanjenje troškova; ističe golem potencijal sustava koji upotrebljavaju umjetnu inteligenciju u prometnom sektoru u smislu sigurnosti cestovnog prometa i postizanja ciljeva utvrđenih u sklopu koncepta „Vizija nula nesreća”; naglašava da će umjetna inteligencija, u skladu s konceptom mobilnosti kao usluge (MaaS), doprinijeti daljnjem razvoju neometane multimodalnosti; poziva Komisiju da istraži kako olakšati uravnotežen razvoj mobilnosti kao usluge, posebno u urbanim područjima; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja postignuća zajedničkog poduhvata istraživanja i razvoja upravljanja zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu (SESAR) i traži da se ojačaju istraživanja i ulaganja kako bi se maksimalno iskoristio potencijal umjetne inteligencije u sektoru zrakoplovstva za potrošače poboljšanjem marketinga, prodaje, distribucije, postupaka određivanja cijena zračnih prijevoznika i zemaljskih usluga (sigurnosne kontrole itd.); primjećuje da se s pomoću umjetne inteligencije može razviti automatizirana plovidba u pomorskom prijevozu na duge i kratke udaljenosti i unutarnjim plovnim putovima te poboljšati pomorski nadzor u kontekstu povećanja brodskog prometa; traži uvođenje umjetne inteligencije i veću razinu opsežne digitalizacije u svim europskim lukama radi poboljšanja učinkovitosti i konkurentnosti, naglašava vodeću ulogu koju će digitalizacija, umjetna inteligencija i robotika imati u turističkom sektoru, doprinoseći tako dugoročnoj održivosti industrije; primjećuje da su neophodna odgovarajuća financijska sredstva i poticaji za turističke objekte, posebno za mikro poduzeća te mala i srednja poduzeća, kako bi im se omogućilo da iskoriste prednosti digitalizacije i moderniziraju svoju ponudu za potrošače; napominje da će to pomoći promicanju digitalnog vodstva EU-a u održivom turizmu putem istraživanja i razvoja, zajedničkih ulaganja i javno-privatnih partnerstava; |
| --- | --- |

73.

| 74. | podsjeća na to da umjetna inteligencija može dovesti do pristranosti, a time i do raznih oblika diskriminacije na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika, vjere ili uvjerenja, političkog ili bilo kakvog drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije; u tom pogledu podsjeća da se mora zajamčiti puna zaštita prava za sve građane te da inicijative u području umjetne inteligencije ne smiju dovesti do bilo kakvog oblika diskriminacije; ističe da ta pristranost i diskriminacija mogu proizaći iz već pristranih skupova podataka, koji su odraz aktualne diskriminacije u društvu; naglašava da se u području umjetne inteligencije mora izbjeći pristranost koja dovodi do zabranjene diskriminacije te da umjetna inteligencija ne smije dovesti do reproduciranja diskriminatornih procesa; ističe da o spomenutim rizicima treba voditi računa pri osmišljavanju tehnologija u kojima se upotrebljava umjetna inteligencija te da je važno surađivati s pružateljima tehnologije umjetne inteligencije kako bi se odgovorilo na trajne manjkavosti koje omogućuju diskriminaciju; preporučuje da se u sastavu timova zaduženih za osmišljavanje i razvoj umjetne inteligencije odražava raznolikost društva; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava važnost transparentnosti algoritama kako bi se u potpunosti zaštitila temeljna prava; smatra da zakonodavci, uzimajući u obzir važne etičke i pravne posljedice, trebaju analizirati složeno pitanje odgovornosti, a posebno odgovornosti za štetu nanesenu osobama i imovini, te da bi odgovornost pri svim primjenama umjetne inteligencije uvijek trebala snositi fizička ili pravna osoba; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ističe da umjetna inteligencija treba biti široko dostupna u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama diljem Europe kako bi se zadržali ravnopravni uvjeti i pošteno tržišno natjecanje svih dionika i aktera u Europi; naglašava potencijal tehnologija umjetne inteligencije za kulturne i kreativne sektore i industrije, od boljeg upravljanja publikom, promidžbe i angažiranja do potpomognutog prikupljanja sadržaja, revalorizacije kulturnog arhivskog gradiva te potpomognute provjere činjenica i podatkovnog novinarstva; naglašava potrebu da se ponude mogućnosti učenja i osposobljavanja kako bi se europskom društvu omogućilo da shvati upotrebu, potencijalne rizike i mogućnosti umjetne inteligencije; u tom pogledu ponovno ističe svoje stajalište da inovacije u području umjetne inteligencije i robotike treba uključiti u obrazovne planove i programe osposobljavanja; podsjeća na posebne zahtjeve strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kad je riječ o umjetnoj inteligenciji te poziva na suradnički pristup na europskoj razini osmišljen za povećanje potencijala koji umjetna inteligencija nudi za strukovno obrazovanje i osposobljavanje širom Europe; naglašava da je prenošenje Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (24) u nacionalno zakonodavstvo ključno za postizanje istinskog jedinstvenog digitalnog tržišta kojim se promiče kulturna raznolikost; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ističe nedostatak europskog financiranja rizičnim kapitalom, nedostatak pristupa financiranju i nedostatak dostupnosti podataka, nadalje prepoznaje vanjske i unutarnje prepreke za usvajanje tehnologija umjetne inteligencije, posebno za manje zrele sektore i MSP-ove; poziva na sveobuhvatan pristup u Uniji utemeljen na promicanju poduzetništva kroz propise koji pogoduju ulagačima kako bi se osigurao pristup financiranju za perspektivne europske start-upove u svim fazama rasta; poziva na zajedničke napore za sprečavanje i obeshrabrivanje iseljavanja mladih obećavajućih europskih poduzeća koja često ne uspijevaju doći do financiranja nakon ulaska na tržište; |
| --- | --- |

77.

| 78. | podsjeća da se postojećim zakonodavstvom Unije ne predviđaju obvezni kibersigurnosni zahtjevi za proizvode i usluge općenito; poziva na uključivanje ključnih zahtjeva u fazu projektiranja (integrirana sigurnost) te na upotrebu odgovarajućih kibersigurnosnih standarda i postupaka tijekom životnog ciklusa proizvoda i usluga te duž njihovih lanaca opskrbe; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ističe da će četvrta industrijska revolucija ovisiti, među ostalim, o pristupu sirovinama kao što su litij i rijetki zemni metali te da Unija treba smanjiti svoju ovisnost o njihovom uvozu ograničavanjem apsolutne potrošnje i vlastitim okolišno odgovornim rudarstvom i kružnim gospodarstvom; smatra da bi snažnija politika o kružnom gospodarstvu koja se primjenjuje na digitalne uređaje i poluvodiče mogla istodobno doprinijeti industrijskoj suverenosti Unije i izbjegavanju negativnog učinka rudarskih aktivnosti povezanih sa sirovinama; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva na jasniju strategiju za europske digitalnoinovacijske centre kako bi se MSP-ove, poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i start-up poduzeća poticalo u širokoj primjeni novih tehnologija; ističe da bi mreža europskih digitalnoinovacijskih centara trebala osigurati široku geografsku pokrivenost diljem Europe, uključujući udaljena, ruralna i otočna područja, te potaknuti međusektorski dijalog; poziva Komisiju da izradi ambicioznu i sveobuhvatnu strategiju za potporu osnivanju i rastu start-up poduzeća s ciljem stvaranja nove generacije europskih digitalnih jednoroga u roku od 10 godina, a strategija bi se trebala baviti mjerama poput poreznih poticaja za start-up poduzeća i novoosnovane MSP-ove te uvođenje vize za novoosnovana poduzeća; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja novu strategiju Komisije u području računalstva u oblaku i inicijativu Europski oblak; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja potencijalni pozitivni utjecaj umjetne inteligencije na europska tržišta rada, uključujući otvaranje radnih mjesta, sigurnija i uključivija radna mjesta, borbu protiv diskriminacije pri zapošljavanju i u pogledu plaća, kao i promicanje boljeg usklađivanja vještina i boljih tijekova rada, pod uvjetom da se rizici ublaže i da se zakonodavni okviri redovito ažuriraju u skladu s napretkom digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva države članice da ulažu u visokokvalitetno, prilagodljivo i uključivo obrazovanje i strukovno osposobljavanje i u iste takve sustave cjeloživotnog učenja, kao i u politike prekvalifikacije i usavršavanja za radnike u sektorima na koje bi umjetna inteligencija mogla znatno utjecati, uključujući na polju poljoprivrede i šumarstva; naglašava da se u tom pogledu posebna pozornost mora pridati uključivanju skupina u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

83.

| 84. | primjećuje nedostatak vještina na europskim tržištima rada; pozdravlja Program vještina za Europu koji je Komisija ažurirala i novi Akcijski plan za digitalno obrazovanje (2021. – 2027.), koji će radnicima pomoći u jačanju digitalnih vještina i u stjecanju kvalifikacija za budući svijet rada te će pomoći u rješavanju problema prilagodbe i stjecanju kvalifikacija i znanja s obzirom na digitalnu i zelenu tranziciju; ističe da je potrebno uključiti etičke aspekte umjetne inteligencije i razvoj vještina u etičke svrhe u sve kurikulume obrazovanja i osposobljavanja za programere i osobe koje rade s umjetnom inteligencijom kao njihov sastavni dio; podsjeća da razvojni programeri, programeri, donositelji odluka i poduzeća koja se bave umjetnom inteligencijom moraju biti svjesni svoje etičke odgovornosti; ističe da se uz pristup pravim vještinama i znanjima o umjetnoj inteligenciji može prevladati digitalni jaz u društvu i da bi se rješenja temeljena na umjetnoj inteligenciji trebala iskoristiti za potporu integraciji osjetljivih skupina, poput osoba s invalidnošću ili stanovnika udaljenih ili ruralnih područja, na tržište rada; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ističe da je rodna jednakost temeljno načelo Europske unije i da bi se trebala odražavati u svim politikama EU-a; poziva na priznavanje temeljne uloge žena u postizanju ciljeva europske digitalne strategije u skladu s ciljevima rodne ravnopravnosti; podsjeća da je sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu ključno za stvaranje uspješnog digitalnog društva i jačanje digitalnog unutarnjeg tržišta EU-a; poziva Komisiju da zajamči provedbu ministarske Izjave o preuzimanju obveze u pogledu žena u digitalnoj sferi; smatra da se umjetnom inteligencijom može znatno doprinijeti prevladavanju rodne diskriminacije i riješiti probleme s kojima se žene susreću kako bi se promicala rodna ravnopravnost, pod uvjetom da se izradi prikladni pravni i etički okvir, da se iskorijene svjesne i nesvjesne predrasude i da se poštuju načela rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | naglašava da je poljoprivreda sektor u kojem će umjetna inteligencija igrati ključnu ulogu u rješavanju problema i izazova u proizvodnji i opskrbi hranom; naglašava da tehnologije interneta stvari i posebno umjetne inteligencije predstavljaju važnu priliku za modernizaciju, automatizaciju i poboljšanje efikasnosti i održivosti poljoprivredno-prehrambenog sektora i za lokalni razvoj u ruralnim područjima, uz povećavanje proizvodnje usjeva i poboljšavanje kvalitete usjeva; smatra da su korištenje digitalnih tehnologija i umjetne inteligencije te sve više istraživanja i razvoja u poljoprivredno-prehrambenom sektoru neophodni za poboljšanje održivosti, učinkovitosti, preciznosti i upravljanje produktivnošću; ističe potencijal interneta stvari i umjetne inteligencije u preciznoj poljoprivredi, osobito pri utvrđivanju vremenskih uvjeta, hranjivih tvari u tlu i potrebe za vodom, kao i kod otkrivanja najezde nametnika i bolesti biljaka; naglašava da se praćenjem uz pomoć automatiziranih i digitalnih alata može pomoći smanjenju ekološkog i klimatsko otiska poljoprivrede; poziva Komisiju i države članice da povećaju sredstva i ulaganja namijenjena poljoprivrednom sektoru u te svrhe i da osiguraju dovoljna sredstva i razviju alate za istraživanje upotrebe umjetne inteligencije u tim područjima kako bi se dotičnim poljoprivrednicima olakšala bolja upotreba dostupnih sredstava, povećala učinkovitost i proizvodnja te poticalo stvaranje centara za inovacije i novoosnovana poduzeća u tom području; |
| --- | --- |

86.

| 87. | smatra da bi primjena umjetne inteligencije u Uniji i upotreba osobnih podataka građana EU-a u tom kontekstu trebali odvijati uz poštovanje naših vrijednosti i temeljni prava priznatih Poveljom EU-a o temeljnim pravima, kao što su ljudsko dostojanstvo, privatnost, zaštita podataka i sigurnost; ističe da umjetna inteligencija mora poštovati pravo EU-a o zaštiti podataka, posebno Opću uredbu o zaštiti podataka, jer po definiciji obuhvaća obradu podataka; ponavlja da je važno osigurati financijska sredstva potrebna neovisnim javnim tijelima za zaštitu podataka kako bi ona mogla nadzirati i učinkovito osiguravati poštovanje zakonodavstva o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ističe da su ulaganje u znanosti, istraživanje i razvoj u području digitalne tehnologije i umjetne inteligencije poticanje boljeg pristupa poduzetničkom kapitalu, razvijanje snažne kibersigurnosti važnih infrastruktura i visokokvalitetnih komunikacijskih mreža te pristup visokokvalitetnim podacima temelji za osiguravanje digitalnog suvereniteta Unije; poziva Komisiju da prouči različite načine na koje postoji rizik da Unija postane ovisna o vanjskim akterima; primjećuje da će nejasni, pretjerani ili neujednačeni propisi kočiti pojavu inovativnih visokotehnoloških jednoroga, novoosnovanih poduzeća i MSP-ova ili će ih potaknuti da razvijaju svoje proizvode i usluge izvan Europe; |
| --- | --- |

88.

| 89. | naglašava da je stvaranje sigurnog i uključivog europskog gigabitnog društva preduvjet za uspjeh Unije u njezinoj digitalnoj tranziciji; ističe ulogu povezivosti, koju posebno pokreće 5G i infrastruktura optičkih vlakana, u transformaciji načina rada i obrazovanja, poslovnih modela i cijelih sektora kao što su proizvodnja, promet i zdravstvo, posebno u kombinaciji s drugim tehnologijama kao što su virtualizacija, računalstvo u oblaku, računalstvo na rubu mreže, umjetna inteligencija, segmentiranje mreže i automatizacija, te ima potencijal za postizanje veće produktivnosti te više inovacija i iskustava korisnika; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Komisiju da daje poticaje europskim poduzećima da počnu razvijati i graditi tehnološke kapacitete za mobilne mreže sljedeće generacije; poziva Komisiju da analizira učinak nejednakog pristupa digitalnim tehnologijama i razlika u povezivosti među državama članicama; |
| --- | --- |

90.

| 91. | napominje da je ulaganje u računalstvo visokih performansi ključno za iskorištavanje punog potencijala umjetne inteligencije i drugih tehnologija u nastajanju; poziva na premošćivanje investicijskog jaza u području povezivosti s pomoću instrumenta Next Generation EU te nacionalnog i privatnog financiranja kako bi se kompenziralo za rezove u ulaganjima EU-a za buduće tehnologije iz višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027.; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva na pristup kibersigurnosti koji obuhvaća cijelo društvo; ističe da bi novi pristupi kibersigurnosti trebali biti osmišljeni na temelju otpornosti i prilagodljivosti na stresove i napade; poziva na holistički pristup kibersigurnosti, pri čemu se uzima u obzir cijeli sustav, od osmišljavanja sustava i upotrebljivosti do obrazovanja i osposobljavanja građana; naglašava da su zbog digitalne transformacije te brze digitalizacije usluga i masovnog uvođenja povezanih uređaja naše društvo i gospodarstvo nužno izloženiji kibernapadima; naglašava da će napredak na području kvantnog računalstva poremetiti postojeće tehnike šifriranja; poziva Komisiju da podrži istraživanja kojima bi se Europi omogućilo da prevlada taj izazov te ističe potrebu za snažnim i sigurnim šifriranjem s kraja na kraj; poziva Komisiju da istraži upotrebu protokola i aplikacija za kibersigurnost koji se temelje na lancima blokova kako bi se poboljšala otpornost, pouzdanost i stabilnost infrastruktura umjetne inteligencije; naglašava potrebu za uključivanjem elemenata kibersigurnosti u sve sektorske politike; ističe da učinkovita zaštita zahtijeva da institucije EU-a i nacionalne institucije surađuju s ENISA-om kako bi se zajamčila sigurnost, integritet, otpornost i održivost ključnih infrastruktura i elektroničkih komunikacijskih mreža; pozdravlja prijedlog Komisije za reviziju Direktive NIS i njezinu namjeru da proširi njezino područje primjene i smanji razlike u primjeni u državama članicama, poziva na oprezan pristup potencijalnim ovisnostima o visokorizičnim dobavljačima, posebno u pogledu uvođenja 5G mreža; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64962

(2)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2228

(3)  SL L 178, 17.7.2000., str. 1.

(4)  SL L 11, 15.1.2002., str. 4.

(5)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(6)  SL L 149, 11.6.2005., str. 22.

(7)  SL L 376, 27.12.2006., str. 36.

(8)  SL L 304, 22.11.2011., str. 64.

(9)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(10)  SL C 11, 12.1.2018., str. 55.

(11)  SL L 60 I, 2.3.2018., str. 1.

(12)  SL L 295, 21.11.2018., str. 1.

(13)  SL L 328, 18.12.2019., str. 7.

(14)  SL L 151, 7.6.2019., str. 70.

(15)  SL L 130, 17.5.2019., str. 92.

(16)  SL L 186, 11.7.2019., str. 57.

(17)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0032.

(18)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0272.

(19)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0277.

(20)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0275.

(21)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0276.

(22)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2021)0007.

(23)  Direktiva (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (SL L 327, 2.12.2016., str. 1.), uvodna izjava 34.

(24)  Direktiva (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (SL L 303, 28.11.2018., str. 69.).

---

petak, 21. svibnja 2021.

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/218 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/218

---

P9_TA(2021)0262

Primjerena zaštita osobnih podataka u Ujedinjenoj Kraljevini

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2021. o primjerenosti zaštite osobnih podataka u Ujedinjenoj Kraljevini (2021/2594(RSP))

(2022/C 15/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 7., 8., 16., 47. i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 7., 8., 16., 47. i 52.,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. u predmetu C-311/18, Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems (presuda Schrems II) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. u predmetu C-311/18, Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems (presuda Schrems II) (1),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner (presuda Schrems I) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner (presuda Schrems I) (2),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2020. u predmetu C-623/17, Privacy International protiv Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2020. u predmetu C-623/17, Privacy International protiv Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima (4),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o korištenju podataka korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o korištenju podataka korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka (6),

| — | uzimajući u svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o presudi Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. – Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems („Schrems II”), predmet C-311/18 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o presudi Suda Europske unije od 16. srpnja 2020. – Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems („Schrems II”), predmet C-311/18 (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (8),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji od 31. prosinca 2020. između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji od 31. prosinca 2020. između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2021. o ishodu pregovora između EU-a i Ujedinjene Kraljevine (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2021. o ishodu pregovora između EU-a i Ujedinjene Kraljevine (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (11) (GDPR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) (11) (GDPR),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka (12) (Direktiva o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka (12) (Direktiva o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (13),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe od 10. siječnja 2017. Europskog parlamenta i Vijeća o poštovanju privatnog života i zaštiti osobnih podataka u elektroničkim komunikacijama (COM(2017)0010) te stajalište Europskog parlamenta doneseno 20. listopada 2017. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe od 10. siječnja 2017. Europskog parlamenta i Vijeća o poštovanju privatnog života i zaštiti osobnih podataka u elektroničkim komunikacijama (COM(2017)0010) te stajalište Europskog parlamenta doneseno 20. listopada 2017. (14),

| — | uzimajući u obzir preporuke Europskog odbora za zaštitu podataka, uključujući njegovu izjavu od 9. ožujka 2021. o Uredbi o e-privatnosti i njegove Preporuke 01/2020 od 10. studenoga 2020. o mjerama kojima se dopunjuju alati za prijenos podataka kako bi se osigurala usklađenost s razinom zaštite osobnih podataka u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Europskog odbora za zaštitu podataka, uključujući njegovu izjavu od 9. ožujka 2021. o Uredbi o e-privatnosti i njegove Preporuke 01/2020 od 10. studenoga 2020. o mjerama kojima se dopunjuju alati za prijenos podataka kako bi se osigurala usklađenost s razinom zaštite osobnih podataka u EU-u,

| — | uzimajući u obzir referentni dokument o primjerenosti koji je 6. veljače 2018. donijela Radna skupina za zaštitu podataka iz članka 29., a odobrio Europski odbor za zaštitu podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir referentni dokument o primjerenosti koji je 6. veljače 2018. donijela Radna skupina za zaštitu podataka iz članka 29., a odobrio Europski odbor za zaštitu podataka,

| — | uzimajući u obzir Preporuke 01/2021 Europskog odbora za zaštitu podataka od 2. veljače 2021. o referentnom dokumentu o primjerenosti prema Direktivi o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuke 01/2021 Europskog odbora za zaštitu podataka od 2. veljače 2021. o referentnom dokumentu o primjerenosti prema Direktivi o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka,

| — | uzimajući u obzir nacrte odluka o primjerenosti koje je objavila Komisija 19. veljače 2021., jednu na temelju Opće uredbe o zaštiti podataka (15) a drugu na temelju Direktive o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrte odluka o primjerenosti koje je objavila Komisija 19. veljače 2021., jednu na temelju Opće uredbe o zaštiti podataka (15) a drugu na temelju Direktive o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka (16),

| — | uzimajući u obzir mišljenja 14/2021 i 15/2021 Europskog odbora za zaštitu podataka (EDPB) od 13. travnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Europske komisije u skladu s Direktivom (EU) 2016/680 o primjerenosti zaštite osobnih podataka u Ujedinjenoj Kraljevini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja 14/2021 i 15/2021 Europskog odbora za zaštitu podataka (EDPB) od 13. travnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Europske komisije u skladu s Direktivom (EU) 2016/680 o primjerenosti zaštite osobnih podataka u Ujedinjenoj Kraljevini,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima (EKLJP) i Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka, kao i njezin Protokol o izmjeni („Konvencija 108+”), čija je stranka Ujedinjena Kraljevina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima (EKLJP) i Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka, kao i njezin Protokol o izmjeni („Konvencija 108+”), čija je stranka Ujedinjena Kraljevina,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| A. | budući da mogućnost prekograničnog prijenosa osobnih podataka može postati ključni pokretač inovacija, produktivnosti i gospodarske konkurentnosti te je od ključne važnosti za učinkovitu suradnju u borbi protiv prekograničnog organiziranog i teškog kriminala, kao i u borbi protiv terorizma, koja sve više ovisi o razmjeni osobnih podataka; |
| --- | --- |

A.

budući da mogućnost prekograničnog prijenosa osobnih podataka može postati ključni pokretač inovacija, produktivnosti i gospodarske konkurentnosti te je od ključne važnosti za učinkovitu suradnju u borbi protiv prekograničnog organiziranog i teškog kriminala, kao i u borbi protiv terorizma, koja sve više ovisi o razmjeni osobnih podataka;

| B. | budući da je Sud EU-a u presudi Schrems I istaknuo da se neselektivnim pristupom obavještajnih tijela sadržaju elektroničkih komunikacija povređuje suština prava na povjerljivost komunikacija kako je predviđeno člankom 7. Povelje i da Sjedinjene Američke Države osobama koje nisu državljani SAD-a ne pružaju dovoljno pravnih sredstava protiv masovnog nadziranja, što je protivno članku 47. Povelje; |
| --- | --- |

B.

budući da je Sud EU-a u presudi Schrems I istaknuo da se neselektivnim pristupom obavještajnih tijela sadržaju elektroničkih komunikacija povređuje suština prava na povjerljivost komunikacija kako je predviđeno člankom 7. Povelje i da Sjedinjene Američke Države osobama koje nisu državljani SAD-a ne pružaju dovoljno pravnih sredstava protiv masovnog nadziranja, što je protivno članku 47. Povelje;

| C. | budući da je Ujedinjena Kraljevina tradicionalno važan trgovinski partner mnogih država članica EU-a i bliski saveznik u području sigurnosti; budući da bi, unatoč povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a, EU i Ujedinjena Kraljevina trebali zadržati tu blisku suradnju jer će to biti korisno za obje strane; |
| --- | --- |

C.

budući da je Ujedinjena Kraljevina tradicionalno važan trgovinski partner mnogih država članica EU-a i bliski saveznik u području sigurnosti; budući da bi, unatoč povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a, EU i Ujedinjena Kraljevina trebali zadržati tu blisku suradnju jer će to biti korisno za obje strane;

| D. | budući da je europskim poduzećima potrebna pravna jasnoća i sigurnost s obzirom na to da je mogućnost prekograničnog prijenosa osobnih podataka postala sve važnija za sve vrste trgovačkih društava koja isporučuju robu i usluge na međunarodnoj razini; budući da je odluka o primjerenosti koja se odnosi na Ujedinjenu Kraljevinu u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka od iznimne važnosti jer mnoga europska poduzeća trguju s Ujedinjenom Kraljevinom, posebno s obzirom na činjenicu da se Brexit dogodio nedavno i da se na protok podataka unutar Unije ne primjenjuju ograničenja; budući da bi nedonošenje čvrstog okvira primjerenosti moglo dovesti do poremećaja u prekograničnim prijenosima osobnih podataka između EU-a i Ujedinjene Kraljevine te visokih troškova usklađivanja; |
| --- | --- |

D.

budući da je europskim poduzećima potrebna pravna jasnoća i sigurnost s obzirom na to da je mogućnost prekograničnog prijenosa osobnih podataka postala sve važnija za sve vrste trgovačkih društava koja isporučuju robu i usluge na međunarodnoj razini; budući da je odluka o primjerenosti koja se odnosi na Ujedinjenu Kraljevinu u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka od iznimne važnosti jer mnoga europska poduzeća trguju s Ujedinjenom Kraljevinom, posebno s obzirom na činjenicu da se Brexit dogodio nedavno i da se na protok podataka unutar Unije ne primjenjuju ograničenja; budući da bi nedonošenje čvrstog okvira primjerenosti moglo dovesti do poremećaja u prekograničnim prijenosima osobnih podataka između EU-a i Ujedinjene Kraljevine te visokih troškova usklađivanja;

| E. | budući da Sporazum o trgovini i suradnji sadrži niz zaštitnih mjera i uvjeta za razmjenu relevantnih osobnih podataka u kontekstu izvršavanja zakonodavstva; budući da su pregovori o protoku osobnih podataka vođeni usporedno s pregovorima o Sporazumu o trgovini i suradnji, ali nisu dovršeni do kraja prijelaznog razdoblja 31. prosinca 2020.; budući da je u Sporazum o trgovini i suradnji kao privremeno rješenje uključena „premošćujuća klauzula”, pod uvjetom da se Ujedinjena Kraljevina obveže da neće mijenjati svoj trenutačni režim zaštite podataka, kako bi se osigurao nastavak protoka osobnih podataka između Ujedinjene Kraljevine i EU-a do donošenja odluke o primjerenosti; budući da je početno četveromjesečno razdoblje produljeno i isteći će krajem lipnja 2021.; |
| --- | --- |

E.

budući da Sporazum o trgovini i suradnji sadrži niz zaštitnih mjera i uvjeta za razmjenu relevantnih osobnih podataka u kontekstu izvršavanja zakonodavstva; budući da su pregovori o protoku osobnih podataka vođeni usporedno s pregovorima o Sporazumu o trgovini i suradnji, ali nisu dovršeni do kraja prijelaznog razdoblja 31. prosinca 2020.; budući da je u Sporazum o trgovini i suradnji kao privremeno rješenje uključena „premošćujuća klauzula”, pod uvjetom da se Ujedinjena Kraljevina obveže da neće mijenjati svoj trenutačni režim zaštite podataka, kako bi se osigurao nastavak protoka osobnih podataka između Ujedinjene Kraljevine i EU-a do donošenja odluke o primjerenosti; budući da je početno četveromjesečno razdoblje produljeno i isteći će krajem lipnja 2021.;

| F. | budući da je procjena koju je Komisija provela prije predstavljanja nacrta provedbene odluke bila nepotpuna i neusklađena sa zahtjevima Suda Europske unije za procjene primjerenosti, što je Europski odbor za zaštitu podataka istaknuo u svojim mišljenjima o primjerenosti, u kojima Komisiji savjetuje da dodatno procijeni posebne aspekte prava i sudske prakse Ujedinjene Kraljevine u pogledu masovnog prikupljanja podataka, dijeljenja podataka s inozemstvom i međunarodnih sporazuma u području razmjene obavještajnih podataka, dodatne uporabe informacija prikupljenih u svrhu kaznenog progona te neovisnosti pravosudnih povjerenika; |
| --- | --- |

F.

budući da je procjena koju je Komisija provela prije predstavljanja nacrta provedbene odluke bila nepotpuna i neusklađena sa zahtjevima Suda Europske unije za procjene primjerenosti, što je Europski odbor za zaštitu podataka istaknuo u svojim mišljenjima o primjerenosti, u kojima Komisiji savjetuje da dodatno procijeni posebne aspekte prava i sudske prakse Ujedinjene Kraljevine u pogledu masovnog prikupljanja podataka, dijeljenja podataka s inozemstvom i međunarodnih sporazuma u području razmjene obavještajnih podataka, dodatne uporabe informacija prikupljenih u svrhu kaznenog progona te neovisnosti pravosudnih povjerenika;

| G. | budući da Komisija nije razmatrala određene aspekte prava i/ili sudske prakse Ujedinjene Kraljevine, što je dovelo do nacrta provedbenih odluka koje nisu u skladu s pravom EU-a; budući da se u članku 45. Opće uredbe o zaštiti podataka navodi da Komisija „prilikom procjene primjerenosti razine zaštite osobito uzima u obzir ... relevantno zakonodavstvo, i opće i sektorsko, što uključuje zakonodavstvo o javnoj sigurnosti, obrani, nacionalnoj sigurnosti, kaznenom pravu i pristupu tijela javne vlasti osobnim podacima, kao i provedbu tog zakonodavstva, pravila o zaštiti podataka, pravila struke i mjere sigurnosti, što uključuje pravila za daljnji prijenos osobnih podataka još jednoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, koja se poštuju u toj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, sudsku praksu” te „međunarodne obveze koje je dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija preuzela, ili druge obveze koje proizlaze iz pravno obvezujućih konvencija ili instrumenata, kao i iz njezina sudjelovanja u multilateralnim ili regionalnim sustavima, osobito u vezi sa zaštitom osobnih podataka”, što uključuje međunarodne sporazume u drugim područjima koji obuhvaćaju pristup podacima ili dijeljenje informacija, pa stoga zahtijeva procjenu takvih međunarodnih sporazuma; |
| --- | --- |

G.

budući da Komisija nije razmatrala određene aspekte prava i/ili sudske prakse Ujedinjene Kraljevine, što je dovelo do nacrta provedbenih odluka koje nisu u skladu s pravom EU-a; budući da se u članku 45. Opće uredbe o zaštiti podataka navodi da Komisija „prilikom procjene primjerenosti razine zaštite osobito uzima u obzir ... relevantno zakonodavstvo, i opće i sektorsko, što uključuje zakonodavstvo o javnoj sigurnosti, obrani, nacionalnoj sigurnosti, kaznenom pravu i pristupu tijela javne vlasti osobnim podacima, kao i provedbu tog zakonodavstva, pravila o zaštiti podataka, pravila struke i mjere sigurnosti, što uključuje pravila za daljnji prijenos osobnih podataka još jednoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, koja se poštuju u toj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, sudsku praksu” te „međunarodne obveze koje je dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija preuzela, ili druge obveze koje proizlaze iz pravno obvezujućih konvencija ili instrumenata, kao i iz njezina sudjelovanja u multilateralnim ili regionalnim sustavima, osobito u vezi sa zaštitom osobnih podataka”, što uključuje međunarodne sporazume u drugim područjima koji obuhvaćaju pristup podacima ili dijeljenje informacija, pa stoga zahtijeva procjenu takvih međunarodnih sporazuma;

| H. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi u predmetu Schrems I jasno istaknuo da je Komisija dužna „kod ispitivanja razine zaštite koju pruža treća zemlja procijeniti sadržaj primjenjivih pravila u toj zemlji koja proizlaze iz domaćeg zakonodavstva ili međunarodnih obveza koje je preuzela, kao i praksu kojoj je cilj osigurati poštovanje tih pravila, a ta institucija mora u skladu s člankom 25. stavkom 2. Direktive 95/46/EZ uzeti u obzir sve okolnosti u vezi s prijenosom osobnih podataka u treću zemlju.” (točka 75.); |
| --- | --- |

H.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi u predmetu Schrems I jasno istaknuo da je Komisija dužna „kod ispitivanja razine zaštite koju pruža treća zemlja procijeniti sadržaj primjenjivih pravila u toj zemlji koja proizlaze iz domaćeg zakonodavstva ili međunarodnih obveza koje je preuzela, kao i praksu kojoj je cilj osigurati poštovanje tih pravila, a ta institucija mora u skladu s člankom 25. stavkom 2. Direktive 95/46/EZ uzeti u obzir sve okolnosti u vezi s prijenosom osobnih podataka u treću zemlju.” (točka 75.);

| I. | budući da su, kada je riječ o državama članicama, aktivnosti obavještajnih službi i njihove razmjene s trećim zemljama isključene iz područja primjene prava EU-a u skladu s Ugovorima, s obzirom na to da su one obuhvaćene nužnom procjenom primjerenosti razine osobnih podataka koje pružaju treće zemlje, kako je potvrdio Sud Europske unije u presudama u predmetima Schrems I i II; |
| --- | --- |

I.

budući da su, kada je riječ o državama članicama, aktivnosti obavještajnih službi i njihove razmjene s trećim zemljama isključene iz područja primjene prava EU-a u skladu s Ugovorima, s obzirom na to da su one obuhvaćene nužnom procjenom primjerenosti razine osobnih podataka koje pružaju treće zemlje, kako je potvrdio Sud Europske unije u presudama u predmetima Schrems I i II;

| J. | budući da se standardi zaštite podataka ne oslanjaju samo na zakonodavstvo na snazi nego i na način na koji se ti zakoni primjenjuju u praksi te budući da je Komisija pri pripremi svoje odluke procjenjivala samo zakonodavstvo, ali ne i način na koji se ono u praksi primjenjuje; |
| --- | --- |

J.

budući da se standardi zaštite podataka ne oslanjaju samo na zakonodavstvo na snazi nego i na način na koji se ti zakoni primjenjuju u praksi te budući da je Komisija pri pripremi svoje odluke procjenjivala samo zakonodavstvo, ali ne i način na koji se ono u praksi primjenjuje;

| K. | budući da Komisija trenutačno za 12 trećih zemalja potvrđuje da pružaju odgovarajuću zaštitu u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka, a nedavno je u tom smislu zaključila i pregovore s Republikom Korejom; budući da je Ujedinjena Kraljevina prva zemlja kojoj je Komisija predložila priznati primjerenost u skladu s Direktivom o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva; |
| --- | --- |

K.

budući da Komisija trenutačno za 12 trećih zemalja potvrđuje da pružaju odgovarajuću zaštitu u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka, a nedavno je u tom smislu zaključila i pregovore s Republikom Korejom; budući da je Ujedinjena Kraljevina prva zemlja kojoj je Komisija predložila priznati primjerenost u skladu s Direktivom o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva;

| L. | budući da se slučaj Ujedinjene Kraljevine razlikuje od svih prethodnih procjena primjerenosti jer se odnosi na bivšu državu članicu EU-a koja je u svoje nacionalno pravo uključila odredbe Opće uredbe o zaštiti podataka te je osim toga predvidjela da će se cjelokupno „domaće zakonodavstvo koje proizlazi iz EU-a”, uključujući zakonodavstvo kojim se prenosi Direktiva o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva, nastaviti primjenjivati i nakon isteka prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

L.

budući da se slučaj Ujedinjene Kraljevine razlikuje od svih prethodnih procjena primjerenosti jer se odnosi na bivšu državu članicu EU-a koja je u svoje nacionalno pravo uključila odredbe Opće uredbe o zaštiti podataka te je osim toga predvidjela da će se cjelokupno „domaće zakonodavstvo koje proizlazi iz EU-a”, uključujući zakonodavstvo kojim se prenosi Direktiva o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva, nastaviti primjenjivati i nakon isteka prijelaznog razdoblja;

I.   OPĆA UREDBA O ZAŠTITI PODATAKA

Opće napomene

| 1. | napominje da je Ujedinjena Kraljevina potpisnica Europske konvencije o ljudskim pravima (EKLJP) i Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka; očekuje da će Ujedinjena Kraljevina osigurati jednaki minimalni okvir za zaštitu podataka, unatoč tome što je istupila iz Europske unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja predanost Ujedinjene Kraljevine poštovanju demokracije i vladavine prava te zaštiti i provedbi temeljnih prava, poput onih iz EKLJP-a, u nacionalnom pravu, uključujući visoku razinu zaštite podataka; podsjeća da je to nužan preduvjet za suradnju EU-a s Ujedinjenom Kraljevinom; podsjeća da je vlada glasovala protiv nastojanja da se obuhvati temeljno pravo na zaštitu podataka, unatoč tome što je članak 8. EKLJP-a o pravu na privatnost dio nacionalnog prava Ujedinjene Kraljevine u okviru Zakona o ljudskim pravima iz 1998. te common law-a u okviru nove štetne radnje zlouporabe privatnih podataka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se EU usvojivši stroga pravila o zaštiti podataka u okviru Opće uredbe o zaštiti podataka odlučio na pristup upravljanju podacima koji počiva na ljudskim pravima i stoga je duboko zabrinut zbog javnih istupa premijera Ujedinjene Kraljevine u kojima izjavljuje da će se Ujedinjena Kraljevina nastojati odmaknuti od pravila EU-a o zaštiti podataka i uspostaviti „suverenu” kontrolu na tom području; smatra da Nacionalna strategija Ujedinjene Kraljevine za podatke iz 2020. predstavlja zaokret sa zaštite osobnih podataka prema široj uporabi i dijeljenju podataka, što nije u skladu s načelom poštenosti, smanjenja količine podataka i ograničavanja svrhe prema Općoj uredbi o zaštiti podataka; konstatira da je Europski odbor za zaštitu podataka u svojim mišljenjima o primjerenosti istaknuo da bi to moglo dovesti do mogućih rizika u odnosu na zaštitu osobnih podataka koji se prenose iz EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da valjane odluke o primjerenosti uvelike doprinose zaštiti temeljnih prava pojedinaca i pravnoj sigurnosti za trgovačka društva; naglašava, međutim, da odluke o primjerenosti koje se temelje na nepotpunim procjenama i bez pravilne provedbe Komisije mogu imati suprotni učinak ako se ospore na sudu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je procjena koju je Komisija provela prije predstavljanja nacrta provedbene odluke bila nepotpuna i neusklađena sa zahtjevima Suda Europske unije za procjene primjerenosti, što je Europski odbor za zaštitu podataka istaknuo u svojim mišljenjima o primjerenosti, u kojima Komisiji savjetuje da dodatno procijeni posebne aspekte prava i sudske prakse Ujedinjene Kraljevine u pogledu masovnog prikupljanja podataka, dijeljenja podataka s inozemstvom i međunarodnih sporazuma u području razmjene obavještajnih podataka, dodatne uporabe informacija prikupljenih u svrhu kaznenog progona te neovisnosti pravosudnih povjerenika; |
| --- | --- |

5.

Provedba Opće uredbe o zaštiti podataka

| 6. | izražava svoju zabrinutost zbog manjkave i često nepostojeće provedbe Opće uredbe o zaštiti podataka u Ujedinjenoj Kraljevini dok je još bila članica EU-a; posebno ističe nepravilnu provedbu u prošlosti od strane Ureda povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine; ukazuje na primjer povjerenika za informiranje koji je jednu pritužbu u području tehnologije oglašavanja zaključio nakon što je održao dva sastanka s dionicima, sastavio izvješće („Ažurirano izvješće o tehnologijama oglašavanja”) i izjavio kako se „čini da sektor tehnologije oglašavanja ima nezrela shvaćanja zahtjeva za zaštitu osobnih podataka”, a da pritom nije iskoristio niti jednu od svojih izvršnih ovlasti (17); zabrinut je zbog činjenice da je takvo neizvršavanje ovlasti strukturni problem, što je primjetno i iz „Politike regulatornog djelovanja” povjerenika za informiranje u kojoj se izričito navodi da „u većini slučajeva naše ćemo ovlasti zadržati za najozbiljnije slučajeve koji predstavljaju najteža kršenja obveza u pogledu zaštite informacija. Riječ je slučajevima koji uključuju hotimične, namjerne ili nemarne radnje ili pak opetovana kršenja obveza u pogledu zaštite informacija kojima se pojedincima nanosi šteta”; naglašava da to u praksi znači da se veliki broj kršenja Zakona o zaštiti podataka u Ujedinjenoj Kraljevini ne rješava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje Nacionalnu strategiju Ujedinjene Kraljevine za podatke ažuriranu 9. prosinca 2020., u kojoj se predlaže zaokret sa zaštite osobnih podataka na širu uporabu i više dijeljenja podataka; ističe da stajalište „nedijeljenje podataka može negativno utjecati na društvo”, kako je navedeno u strategiji, nije u skladu s načelima smanjenja količine podataka i ograničenja svrhe u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka i primarnim pravom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje da su Odbor za ustavna pitanja 2004. (18) i Odbor za javne poslove Parlamenta Ujedinjene Kraljevine 2014. (19) preporučili da se neovisnost povjerenika za informiranje zajamči na način da ga se učini službenikom Parlamenta koji odgovara Parlamentu, umjesto da ga i dalje imenuje ministar digitalnih medija i sporta; žali zbog toga što se nije postupilo u skladu s tim preporukama; |
| --- | --- |

8.

Obrada podataka za kontroliranje imigracije

| 9. | konstatira da pravo Ujedinjene Kraljevine o zaštiti podataka sadržava odstupanje od određenih aspekata temeljnih načela prava na zaštitu podataka, kao što su pravo na pristup i pravo ispitanika da zna s kime su njegovi podaci podijeljeni, ako takva zaštita „ide na štetu učinkovitoj kontroli useljavanja”; ističe da se praćenje i poštovanje primjene tog izuzeća mora provoditi u skladu sa standardima iz referentnog okvira, koji nalažu da se u obzir moraju uzeti i praksa i načela jer se u njima navodi da je „potrebno razmotriti ne samo sadržaj pravila koja se primjenjuju na osobne podatke prenesene u treću zemlju... nego i sustav koji je uspostavljen kako bi se zajamčila djelotvornost tih pravila”; svjestan je da su to izuzeće, koje je dostupno svim voditeljima obrade podataka u Ujedinjenoj Kraljevini, podržali Ured povjerenika za informiranje i sud te da se na njega može pozivati samo u pojedinačnim slučajevima, a mora se primjenjivati u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti; podsjeća na nedavno objavljene informacije prema kojima je za 146,75 milijuna ispitanika podneseno 17 780 zahtjeva za pristup podacima koje je Ministarstvo unutarnjih poslova obradilo između 1. travnja 2018. i 31. ožujka 2019. te da je izuzeće u vezi s useljavanjem upotrijebljeno u više od 70 % zahtjeva ispitanika upućenih Ministarstvu unutarnjih poslova tijekom 2020. (20); naglašava da čak i u slučajevima u kojima je Ministarstvo unutarnjih poslova iskoristilo to odstupanje, pristup informacijama nije u potpunosti odbijen, već je ograničen na redigirane dokumente; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da se to izuzeće sada primjenjuje na državljane EU-a koji borave ili planiraju boraviti u Ujedinjenoj Kraljevini; duboko je zabrinut zbog toga što se izuzećem uklanjaju ključne mogućnosti za pozivanje na odgovornost i pravne lijekove te ističe da to nije odgovarajuća razina zaštite; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno ističe svoju veliku zabrinutost zbog izuzeća od prava ispitanika u imigracijskog politici Ujedinjene Kraljevine; ponovo ističe svoje stajalište, kako je u više navrata navedeno, među ostalim u Rezoluciji od 12. veljače 2020. o predloženom mandatu za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (21) i mišljenju Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove od 5. veljače 2021. (22), da je potrebno izmijeniti izuzeće za obradu osobnih podataka u imigracijske svrhe iz Zakona o zaštiti podataka Ujedinjene Kraljevine prije nego što se može donijeti valjana odluka o primjerenosti; poziva Komisiju da traži ukidanje izuzeća u vezi s useljavanjem ili da se pobrine za njegovu reformu kako bi se izuzećem i njegovom primjenom osigurala dostatna zaštita za osobe čiji se podaci obrađuju i kako se ne bi kršili standardi koji se očekuju od treće zemlje; |
| --- | --- |

11.

Masovni nadzor

| 12. | podsjeća na otkrića zviždača Edwarda Snowdena o masovnom nadzoru koji provode Sjedinjene Države i Ujedinjena Kraljevina; podsjeća na to da se programom Ujedinjene Kraljevine „Tempora” koji vodi Stožer za komunikacije vlade (GCHQ) u stvarnom vremenu presreće komunikacija na magistralnim optičkim internetskim kabelima te se bilježe podaci za kasniju obradu i pretraživanje; podsjeća da se taj masovni nadzor komunikacijskih sadržaja i metapodataka odvija bez obzira na to postoje li neke konkretne sumnje ili podatci o cilju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na to da je Sud Europske unije u presudama Schrems I i Schrems II zaključio da masovni pristup sadržaju privatnih komunikacija utječe na bit prava na privatnost te da u takvim slučajevima nije više potrebno provesti preispitivanje nužnosti i proporcionalnosti; ističe da se ta načela primjenjuju na prijenose podataka u treće zemlje, osim SAD-a, uključujući Ujedinjenu Kraljevinu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. u kojoj se zaključuje da su neselektivni programi masovnog nadzora koji nisu utemeljeni na sumnji, a koje provodi obavještajna agencija Ujedinjene Kraljevine GCHQ, nespojivi s načelima nužnosti i proporcionalnosti u demokratskom društvu te da nisu primjereni prema pravu EU-a o zaštiti podataka; uviđa da je Ujedinjena Kraljevina otada znatno reformirala svoje zakone o nadzoru i uvela zaštitne mjere koje nadilaze uvjete koje je Sud Europske unije definirao u svojoj presudi u predmetu Schrems II (23) i zaštitne mjere predviđene zakonima o nadzoru većine država članica; posebno pozdravlja pružanje punog pristupa djelotvornoj sudskoj zaštiti; podsjeća da je posebni izvjestitelj UN-a za pravo na privatnost pozdravio snažne zaštitne mjere uvedene Zakonom o istražnim ovlastima iz 2016. u pogledu nužnosti, proporcionalnosti i neovisnog odobrenja sudskog tijela; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da je u rujnu 2018. Europski sud za ljudska prava potvrdio da su programi Ujedinjene Kraljevine za masovno presretanje i zadržavanje podataka, među ostalim Tempora, „nezakoniti i nespojivi s uvjetima potrebnima za demokratsko društvo” (24); |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra neprihvatljivim da se u nacrtima odluka o primjerenosti ne uzimaju u obzir ni nedostatak ograničenja uporabe ovlasti Ujedinjene Kraljevine u pogledu skupnih podataka ni stvarna upotreba operacija nadzora između Ujedinjene Kraljevine i SAD-a, kako je otkrio Edward Snowden, uključujući sljedeće činjenice:






  (a) | ne postoji učinkovita i sadržajna kontrola povjerenika za informiranje ili sudova nad primjenom izuzeća u pogledu nacionalne sigurnosti u pravu Ujedinjene Kraljevine o zaštiti podataka; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

ne postoji učinkovita i sadržajna kontrola povjerenika za informiranje ili sudova nad primjenom izuzeća u pogledu nacionalne sigurnosti u pravu Ujedinjene Kraljevine o zaštiti podataka;

| (b) | ograničenja upotrebe „skupnih ovlasti” Ujedinjene Kraljevine nisu utvrđena u samom zakonu, kako zahtijeva Sud EU-a (već se prepuštaju izvršnoj diskreciji koja podliježe „obazrivom” sudskom nadzoru); |
| --- | --- |

(b)

ograničenja upotrebe „skupnih ovlasti” Ujedinjene Kraljevine nisu utvrđena u samom zakonu, kako zahtijeva Sud EU-a (već se prepuštaju izvršnoj diskreciji koja podliježe „obazrivom” sudskom nadzoru);

| (c) | opis „sekundarnih podataka” (metapodataka) u nacrtima odluka ozbiljno dovodi u zabludu te se u njemu ne napominje da takvi podaci mogu puno toga otkrivati i biti intruzivni te da ih se analizira na napredne automatizirane načine (kako je Sud EU-a utvrdio u predmetu Digital Rights Ireland (25)), a da pritom pravo Ujedinjene Kraljevine metapodatke ne štiti na sadržajan način od neopravdanog pristupa, masovnog prikupljanja i analiziranja s pomoću umjetne inteligencije od strane obavještajnih agencija Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

(c)

opis „sekundarnih podataka” (metapodataka) u nacrtima odluka ozbiljno dovodi u zabludu te se u njemu ne napominje da takvi podaci mogu puno toga otkrivati i biti intruzivni te da ih se analizira na napredne automatizirane načine (kako je Sud EU-a utvrdio u predmetu Digital Rights Ireland (25)), a da pritom pravo Ujedinjene Kraljevine metapodatke ne štiti na sadržajan način od neopravdanog pristupa, masovnog prikupljanja i analiziranja s pomoću umjetne inteligencije od strane obavještajnih agencija Ujedinjene Kraljevine;

| (d) | agencije „5EYES”, posebno GCHQ i NSA, u praksi razmjenjuju sve obavještajne podatke; |
| --- | --- |

(d)

agencije „5EYES”, posebno GCHQ i NSA, u praksi razmjenjuju sve obavještajne podatke;

nadalje ističe da u odnosu na SAD-a građani Ujedinjene Kraljevine podliježu nekim neformalnim zaštitnim mjerama koje su dogovorili GCHQ i Nacionalna sigurnosna agencija (NSA); izražava duboku zabrinutost zbog toga što se tim zaštitnim mjerama ne bi zaštitili građani EU-a ili osobe s boravištem u EU-u čiji bi se podaci mogli dalje prenositi i dijeliti s NSA-om;

| 17. | poziva države članice da s Ujedinjenom Kraljevinom sklope sporazume o zabrani špijunaže i poziva Komisiju da iskoristi svoje kontakte s odgovarajućim tijelima iz Ujedinjene Kraljevine kako bi prenijela poruku da bi, ako ne dođe do izmjene zakona i sudske prakse Ujedinjene Kraljevine o nadzoru, jedina izvediva mogućnost za olakšavanje donošenja odluka o primjerenosti bilo sklapanje sporazuma o zabrani špijunaže s državama članicama; |
| --- | --- |

17.

Daljnji prijenosi

| 18. | snažno naglašava činjenicu da se Zakonom iz 2018. o povlačenju iz Europske unije predviđa da će sudska praksa Suda EU-a nastala prije isteka prijelaznog razdoblja postati „zadržano pravo EU-a” i stoga obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu; ističe da je Ujedinjena Kraljevina pri procjeni primjerenosti u trećim zemljama obvezana načelima i uvjetima utvrđenima u presudi Suda Europske unije u predmetima Schrems I i Schrems II; zabrinut je zbog toga što sudovi Ujedinjene Kraljevine, međutim, više neće primjenjivati Povelju; ističe da Ujedinjena Kraljevina više nije u nadležnosti Suda Europske unije, najvišeg tijela nadležnog za tumačenje Povelje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da pravila Ujedinjene Kraljevine o dijeljenju osobnih podataka u skladu sa Zakonom o digitalnom gospodarstvu iz 2017. i daljnjim prijenosima istraživačkih podataka očito nisu „bitno ekvivalentna” pravilima utvrđenima u Općoj uredbi o zaštiti podataka kako ih tumači Sud EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zabrinut je zbog toga što je Ujedinjena Kraljevina sebi dala pravo da proglasi da ostale treće zemlje ili teritoriji pružaju odgovarajuću zaštitu podataka, bez obzira na to je li EU smatrao da dotična treća zemlja ili teritorij pružaju takvu zaštitu; podsjeća da je Ujedinjena Kraljevina već proglasila da Gibraltar pruža takvu zaštitu, iako EU to nije učinio; iznimno je zabrinut zbog činjenice da bi priznavanje statusa primjerenosti za Ujedinjenu Kraljevinu stoga dovelo do zaobilaženja pravila EU-a o prijenosima u zemlje ili područja koja se u skladu s pravom EU-a ne smatraju primjerenima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primjećuje da je 1. veljače 2021. Ujedinjena Kraljevina uputila zahtjev za pridruživanje Sveobuhvatnom i progresivnom sporazumu za transpacifičko partnerstvo (CPTPP), osobito kako bi „ostvarila koristi od modernih pravila digitalne trgovine kojima se omogućuje slobodan protok podataka među članovima, uklanjaju nepotrebne prepreke za poduzeća [itd.]”; sa zabrinutošću primjećuje da postoji jedanaest članova CPTTP-a, od kojih osam nema odluku EU-a o primjerenosti; iznimno je zabrinut zbog mogućeg daljnjeg prijenosa osobnih podataka građana i osoba s boravištem u EU-u u te zemlje ako se donese odluka o primjerenosti u odnosu na Ujedinjenu Kraljevinu (26); |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali zbog toga što Komisija nije procijenila učinak i potencijalne rizike Sporazuma između Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske i Japana o sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu, koji uključuje odredbe o osobnim podacima, kada je riječ o razini zaštite podataka; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zabrinut je da bi razina zaštite koju pruža Opća uredba o zaštiti podataka bila ugrožena ako Ujedinjena Kraljevina uključi odredbe o prijenosu podataka u bilo koji budući trgovinski sporazum, među ostalim u trgovinske sporazume između SAD-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

23.

II.   DIREKTIVA O ZAŠTITI PODATAKA PRI IZVRŠAVANJU ZAKONODAVSTVA

| 24. | naglašava da je Ujedinjena Kraljevina prva zemlja za koju je Komisija predložila donošenje odluke o primjerenosti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje sporazum Ujedinjene Kraljevine o prekograničnom pristupu podacima sa SAD-om (27), u skladu s američkim Zakonom CLOUD, kojim se olakšavaju prijenosi u svrhu kaznenopravnog progona; iznimno je zabrinut da će se time nadležnim tijelima SAD-a omogućiti neopravdan pristup osobnim podacima građana EU-a i osoba s boravištem u EU-u; dijeli zabrinutost Europskog odbora za zaštitu podataka da zaštitne mjere predviđene Krovnim sporazumom između EU-a i SAD-a (28) koje se primjenjuju mutatis mutandis ne bi ispunjavale kriterije jasnih, preciznih i dostupnih pravila koja se odnose na pristup osobnim podacima odnosno da takve zaštitne mjere ne bi bile u dovoljnoj mjeri utvrđene kao takve da bi bile učinkovite i izvedive prema pravu Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da se presuda Suda EU C-623/17 treba tumačiti na način da ona onemogućuje donošenje nacionalnog zakonodavstva koje bi državnom tijelu omogućilo da od pružatelja elektroničkih komunikacijskih usluga traži da radi očuvanja zaštite nacionalne sigurnosti provode opći i neselektivni prijenos podataka o prometu i lokaciji sigurnosnim i obavještajnim službama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da je u ovom predmetu Sud EU presudio da je masovno prikupljanje podataka provedeno u Ujedinjenoj Kraljevini na temelju Uredbe o istražnim ovlastima iz 2000. bilo nezakonito; ističe da je Uredba u međuvremenu zamijenjena Zakonom o istražnim ovlastima iz 2016. kako bi se ojačala načela nužnosti i proporcionalnosti; napominje da se Zakonom o istražnim ovlastima iz 2016. presretanje podvrgava sudskom nadzoru te se pojedincima omogućuje pristup njihovim podacima i podnošenje pritužbi sudu s istražnim ovlastima; međutim, žali zbog činjenice da se Zakonom o istražnim ovlastima iz 2016. i dalje omogućuje praksa masovnog zadržavanja podataka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava zabrinutost zbog nedavnih izvješća da je sustav masovnog prikupljanja i zadržavanja podataka bio dio probnog programa koje je provelo Ministarstvo unutarnjih poslova Ujedinjene Kraljevine u okviru Zakona o istražnim ovlastima iz 2016.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da u svojoj Rezoluciji od 12. veljače 2020. Europski parlament naglašava da „Ujedinjena Kraljevina ne može imati izravan pristup podacima informacijskih sustava EU-a ili sudjelovati u upravljačkim strukturama agencija EU-a u području slobode, sigurnosti i pravde, dok bi svaka razmjena informacija, među ostalim i osobnih podataka, s Ujedinjenom Kraljevinom trebala podlijegati strogim uvjetima zaštite, revizije i nadzora, uključujući razinu zaštite osobnih podataka istovjetnu onoj koja je predviđena pravom EU-a”; prima na znanje nedostatke utvrđene u načinu na koji je Ujedinjena Kraljevina provodila propise o zaštiti podataka dok je još bila članica EU-a; podsjeća da je Ujedinjena Kraljevina izradila i sačuvala primjerak Schengenskog informacijskog sustava (SIS); očekuje od tijela kaznenog progona Ujedinjene Kraljevine da se pri budućoj razmjeni osobnih podataka u potpunosti pridržavaju primjenjivih pravila; podsjeća da Ujedinjena Kraljevina zadržava pristup nekim bazama podataka tijela kaznenog progona EU-a samo kada je riječ o podacima: „pronađen rezultat / nije pronađen rezultat” te je pravno isključena iz pristupa SIS-u; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava zabrinutost zbog otkrića iz siječnja 2021. da je 400 000 kaznenih evidencija slučajno izbrisano iz nacionalnog računala policije Ujedinjene Kraljevine; naglašava da to ne doprinosi povjerenju u napore Ujedinjene Kraljevine u području zaštite podataka za potrebe kaznenog progona; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primjećuje da se nacrtom odluke o primjerenosti temeljito ocjenjuju prava svakog tijela Ujedinjene Kraljevine ovlaštenog u skladu s nacionalnim pravom na presretanje i zadržavanje osobnih podataka zbog nacionalne sigurnosti; nadalje pozdravlja činjenicu da detaljna izvješća o nadzoru koja se odnose na tijela obavještajne zajednice pružaju informacije o trenutačnim praksama nadzora u Ujedinjenoj Kraljevini; poziva Komisiju da dodatno procijeni i prati vrste komunikacijskih podataka koje su obuhvaćene ovlastima Ujedinjene Kraljevine za zadržavanje podataka i zakonito presretanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da Sporazum o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine uključuje i dijelove koji se odnose na razmjenu podataka o DNK-u, otiscima prstiju i podataka iz registra vozila, prijenos i obradu podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR), suradnju u pogledu operativnih informacija i suradnju s Europolom i Eurojustom, a koji će se primjenjivati bez obzira na odluku o primjerenosti; podsjeća, međutim, na zabrinutost izraženu u mišljenju Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove iz veljače 2021. o Sporazumu o trgovini i suradnji u pogledu posebnih načina uporabe i duljeg zadržavanja osobnih podataka odobrenih Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s glavama Sporazuma naslovljenima Prüm i PNR, a koji nisu u skladu s načinima na koje države članice upotrebljavaju i zadržavaju podatke; podsjeća na pravo na pokretanje postupka pred Sudom Europske unije kako bi se zatražila provjera zakonitosti predloženog međunarodnog sporazuma, a posebno njegove usklađenosti sa zaštitom temeljnog prava (29); |
| --- | --- |

32.

Zaključci

| 33. | poziva Komisiju da zajamči poduzećima iz EU-a da će odluka o primjerenosti pružiti čvrstu i dostatnu pravnu osnovu za prijenos podataka koja je usmjerena na budućnost; ,naglašava da je važno pobrinuti se za to da Sud EU tu odluku o primjerenosti ocijeni prihvatljivom i naglašava da bi stoga trebalo uzeti u obzir sve preporuke iz mišljenja Europskog odbora za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja činjenicu da će se odluke o primjerenosti primjenjivati samo četiri godine jer bi Ujedinjena Kraljevina, sada kada više nije država članica EU-a, mogla odlučiti izmijeniti zakonodavstvo koje podliježe procjeni primjerenosti Komisije; poziva Komisiju da u međuvremenu nastavi pratiti razinu zaštite podataka u Ujedinjenoj Kraljevini, kako u smislu zakonodavstva, tako i prakse te da provede temeljitu procjenu prije produljenja odluke o primjerenosti 2025.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da Komisija donošenjem dviju provedbenih odluka koje nisu u skladu s pravom EU-a, a da pritom nije riješila sve razloge za zabrinutost iznesene u ovoj Rezoluciji, nadilazi provedbene ovlasti dodijeljene Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom (EU) 2016/680; stoga se protivi dvama provedbenim aktima s obzirom na to da nacrti provedbenih odluka nisu u skladu s pravom EU-a; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da izmijeni dva nacrta provedbenih odluka kako bi bili u potpunosti usklađeni sa zakonodavstvom i sudskom praksom EU-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zahtijeva da nacionalna tijela za zaštitu podataka obustave prijenos osobnih podataka koji mogu podlijegati neselektivnom pristupu obavještajnih službi Ujedinjene Kraljevine ako Komisija donese odluke o primjerenosti u odnosu na Ujedinjenu Kraljevinu prije nego što Ujedinjena Kraljevina riješi prethodno navedena pitanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju i nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine da uspostave akcijski plan kako bi se što prije riješili nedostaci utvrđeni u mišljenjima Europskog odbora za zaštitu podataka i druga neriješena pitanja u vezi sa zaštitom podataka u Ujedinjenoj Kraljevini, što mora biti preduvjet za konačnu odluku o primjerenosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da nastavi pomno pratiti razinu zaštite podataka, kao i zakone i prakse o masovnom nadzoru u Ujedinjenoj Kraljevini; ističe da u poglavlju V. Opće uredbe o zaštiti podataka postoje druge pravne mogućnosti za prijenos osobnih podataka u Ujedinjenu Kraljevinu; podsjeća da u skladu sa smjernicama Europskog odbora za zaštitu podataka prijenosi koji se oslanjaju na odstupanja za posebne situacije prema članku 49. Opće uredbe o zaštiti podataka moraju biti iznimka; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žali zbog toga što je Komisija ignorirala pozive Parlamenta da obustavi Sustav zaštite privatnosti sve dok vlasti SAD-a ne budu u skladu s njegovim uvjetima, te da je umjesto toga uvijek davala prednost „praćenju situacije” bez konkretnih rezultata u pogledu zaštite podataka pojedinaca i pravne sigurnosti za trgovačka društva; potiče Komisiju da izvuče pouke iz svojih prošlih grešaka zanemarivanja poziva Parlamenta i stručnjaka u vezi sa zaključivanjem i praćenjem prošlih odluka o primjerenosti te da nakon pritužbi pojedinaca pravilnu provedbu zakona EU-a o zaštiti podataka ne prepušta Sudu Europske unije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da pomno prati pravo o zaštiti podataka i sudsku praksu u vezi s time u Ujedinjenoj Kraljevini, da odmah informira Parlament i da se savjetuje s njim o svim budućim izmjenama u sustavu zaštite podataka u Ujedinjenoj Kraljevini te da Parlamentu da nadzornu ulogu u novom institucionalnom okviru, među ostalim i za relevantna tijela kao što je Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, državama članicama i vladi Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  ECLI:EU:C:2020:559

(2)  ECLI:EU:C:2015:650

(3)  ECLI:EU:C:2020:790

(4)  SL C 378, 9.11.2017., str. 104.

(5)  SL C 118, 8.4.2020., str. 133.

(6)  SL C 345, 16.10.2020., str. 58.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0256.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0337.

(9)  SL L 444, 31.12.2020., str. 14.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0141.

(11)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(12)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(13)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(14)  A8-0324/2017.

(15)  Nacrt provedbene odluke Komisije u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenosti zaštite osobnih podataka u Ujedinjenoj Kraljevini.

(16)  Nacrt provedbene odluke Komisije u skladu s Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenosti zaštite osobnih podataka u Ujedinjenoj Kraljevini.

(17)  Lomas, N., „UK’s ICO faces legal action after closing adtech complaint with nothing to show for it” (Uredu povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine prijeti sudski postupak nakon što je bez dokaza zaključio pritužbu u području tehnologije oglašavanja), TechCrunch, San Francisco, 2020.

(18)  Sedmo izvješće Posebnog odbora za ustavna pitanja koje je objavio Zastupnički dom 13. lipnja 2006. Točka 108. glasi: „Vidimo znatne prednosti u tome da povjerenik za informiranje postane izravno odgovoran Parlamentu i da ga financira Parlament te preporučujemo da se takva promjena razmotri kada se pojavi prilika za izmjenu zakonodavstva”.

(19)  Izvješće Odbora za javnu upravu naslovljeno „Tko je odgovoran?” Odnosi između vlade i nepristranih tijela, koje je objavio Zastupnički dom 4. studenoga 2014., Točka 64. glasi: „Povjerenik za informiranje i Inspektorat Njezina veličanstva za zatvore trebali bi biti u potpunosti neovisni o vladi i odgovarati Parlamentu. Povjerenik za informiranje, povjerenik za javna imenovanja i predsjednik Odbora za norme u javnom životu trebali bi postati dužnosnici Parlamenta, kao što su to već ombudsman za parlamentarnu i zdravstvenu službu te revizor i glavni revizor.”.

(20)  Priopćenje za medije organizacije Open Rights Group od 3. ožujka 2021.„Dokumenti otkrivaju kontroverzno izuzeće u vezi s useljavanjem koje se upotrebljava u 70 % zahtjeva za pristup upućenih Ministarstvu unutarnjih poslova”.

(21)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0033.

(22)  Mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, te Sporazuma između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka, LIBE_AL(2021)680848.

(23)  Presuda Suda Europske unije od 16. srpnja 2020., Data Protection Commissioner protiv Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(24)  Presuda Europskog suda za ljudska prava od 13. rujna 2018., Big Brother Watch i drugi/Ujedinjena Kraljevina, zahtjevi br. 58170/13, 62322/14, 24960/15.

(25)  Presuda Suda od 8. travnja 2014., Digital Rights Ireland Ltd / ministar komunikacija, morskih i prirodnih resursa i drugi te Kärntner Landesregierung i ostali, C-293/12 i C-594/12, ECLI:EU:C:2014:238.

(26)  Priopćenje za medije Ministarstva međunarodne trgovine Ujedinjene Kraljevine od 30. siječnja 2021. naslovljeno „Ujedinjena Kraljevina podnosi zahtjev za pristupanje Sveobuhvatnom i naprednom sporazumu za transpacifičke partnere”.

(27)  Sporazum između vlade Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske i vlade Sjedinjenih Američkih Država od 3. listopada 2019. o pristupu elektroničkim podacima u svrhu sprječavanja ozbiljnih kaznenih djela.

(28)  Sporazum između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela (SL L 336, 10.12.2016., str. 3.).

(29)  Rezolucija Europskog parlamenta o nacrtu odluke Komisije kojom se prima na znanje odgovarajuća razina zaštite osobnih podataka sadržanih u evidenciji podataka o putnicima (PNR) koja se prenosi Uredu za carinu i zaštitu granica SAD-a (SL C 103 E, 29.4.2004., str. 665.).

---

III Pripremni akti

Europski parlament

ponedjeljak, 17. svibnja 2021.

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/228 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/228

---

P9_TA(2021)0216

Razmjena, pomoć i osposobljavanje za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021.-2027. (program „Periklo IV”) ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program „Periklo IV”) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 15/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06164/1/2021 – C9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06164/1/2021 – C9-0137/2021),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (1) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (1) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0369),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 19. listopada 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 19. listopada 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0164/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0164/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Usvojeni tekst od 13.2.2019., P8_TA(2019)0087.

(2)  SL C 378, 19.10.2018., str. 2.

---

utorak, 18. svibnja 2021.

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/229 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/229

---

P9_TA(2021)0217

Imenovanje izvršne direktorice Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala – Kandidatkinja: Natasha Cazenave

Odluka Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu imenovanja izvršne direktorice Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 15/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Odbora nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala od 12. ožujka 2021. (C9-0114/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Odbora nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala od 12. ožujka 2021. (C9-0114/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 51. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/77/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 51. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/77/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o institucijama i tijelima ekonomske i monetarne unije: sprečavanje sukoba interesa nakon odlaska iz javne službe (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o institucijama i tijelima ekonomske i monetarne unije: sprečavanje sukoba interesa nakon odlaska iz javne službe (3),

| — | uzimajući u obzir članak 131. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 131. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0137/2021),

| A. | budući da mandat sadašnje izvršne direktorice Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala istječe 29. svibnja 2021.; |
| --- | --- |

A.

budući da mandat sadašnje izvršne direktorice Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala istječe 29. svibnja 2021.;

| B. | budući da je Odbor nadzornika Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala slijedom otvorenog postupka odabira 12. ožujka 2021. predložio da se Natasha Cazenave imenuje izvršnom direktoricom na mandat od pet godina u skladu s člankom 51. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010; |
| --- | --- |

B.

budući da je Odbor nadzornika Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala slijedom otvorenog postupka odabira 12. ožujka 2021. predložio da se Natasha Cazenave imenuje izvršnom direktoricom na mandat od pet godina u skladu s člankom 51. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010;

| C. | budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 22. travnja 2021. održao saslušanje Natashe Cazenave na kojem je ona dala uvodnu izjavu i potom odgovarala na pitanja članova Odbora; |
| --- | --- |

C.

budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 22. travnja 2021. održao saslušanje Natashe Cazenave na kojem je ona dala uvodnu izjavu i potom odgovarala na pitanja članova Odbora;

| 1. | daje suglasnost za imenovanje Natashe Cazenave na mjesto izvršne direktorice Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 105.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/230 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/230

---

P9_TA(2021)0218

Imenovanje predsjednice Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje – kandidatkinja: Petra Hielkema

Odluka Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o prijedlogu za imenovanje predsjednice Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 15/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir popis kvalificiranih kandidata koji su ušli u uži izbor za mjesto predsjednika Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje od 22. ožujka 2021., koji je sastavio njegov Odbor nadzornika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir popis kvalificiranih kandidata koji su ušli u uži izbor za mjesto predsjednika Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje od 22. ožujka 2021., koji je sastavio njegov Odbor nadzornika,

| — | uzimajući u obzir pismo Vijeća od 6. svibnja 2021. u kojem se za predsjednicu Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje predlaže Petra Hielkema (C9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Vijeća od 6. svibnja 2021. u kojem se za predsjednicu Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje predlaže Petra Hielkema (C9-0163/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 48. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u kandidaturama u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u kandidaturama u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o institucijama i tijelima ekonomske i monetarne unije: sprečavanje sukoba interesa nakon odlaska iz javne službe (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o institucijama i tijelima ekonomske i monetarne unije: sprečavanje sukoba interesa nakon odlaska iz javne službe (3),

| — | uzimajući u obzir članak 131. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 131. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0162/2021),

| A. | budući da je mandat predsjednika Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje završio 28. veljače 2021.; |
| --- | --- |

A.

budući da je mandat predsjednika Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje završio 28. veljače 2021.;

| B. | budući da je Vijeće 6. svibnja 2021. predložilo imenovanje Petre Hielkeme za predsjednicu Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje na mandat od pet godina, u skladu s člankom 48. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1094/2010; |
| --- | --- |

B.

budući da je Vijeće 6. svibnja 2021. predložilo imenovanje Petre Hielkeme za predsjednicu Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje na mandat od pet godina, u skladu s člankom 48. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1094/2010;

| C. | budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 10. svibnja 2021. održao saslušanje Petre Hielkeme na kojem je ona dala uvodnu izjavu i potom odgovarala na pitanja članova Odbora; |
| --- | --- |

C.

budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 10. svibnja 2021. održao saslušanje Petre Hielkeme na kojem je ona dala uvodnu izjavu i potom odgovarala na pitanja članova Odbora;

| 1. | odobrava imenovanje Petre Hielkeme na mjesto predsjednice Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom nadzornom tijelu za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 48.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 105.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/231 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/231

---

P9_TA(2021)0219

Fond za pravednu tranziciju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 15/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0022) i izmijenjeni prijedlog (COM(2020)0460), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0022) i izmijenjeni prijedlog (COM(2020)0460),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. i članak 322. stavak 1. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0007/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. i članak 322. stavak 1. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0007/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje češkog Zastupničkog doma, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje češkog Zastupničkog doma, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 20. srpnja 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 20. srpnja 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. lipnja 2020. i od 18. rujna 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. lipnja 2020. i od 18. rujna 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 2. srpnja 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 2. srpnja 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 3. ožujka 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 3. ožujka 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0135/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0135/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 290, 1.9.2020., str. 1.

(2)  SL C 311, 18.9.2020., str. 55. i SL C 429, 11.12.2020., str. 240.

(3)  SL C 324, 1.10.2020., str. 74.

(4)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 17. rujna 2020. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0223).

---

P9_TC1-COD(2020)0006

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 18. svibnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1056.)

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/233 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/233

---

P9_TA(2021)0221

Program razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program „Periklo IV”): proširenje na države članice nesudionice ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu uredbe Vijeća o proširenju primjene Uredbe (EU) 2021/... o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021. – 2027. (program „Periklo IV.”) na države članice nesudionice te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 331/2014 (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2022/C 15/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (13255/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (13255/2020),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti podnesen u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0017/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti podnesen u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0017/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0165/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0165/2021),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt uredbe Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/234 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/234

---

P9_TA(2021)0222

Sporazum između EU-a i Kube: izmjena koncesija u pogledu svih carinskih kvota uključenih u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Kube na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 15/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10637/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10637/2020),

| — | uzimajući u obzir Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Kube na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (10638/20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Kube na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (10638/20),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0097/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0097/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0129/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0129/2021),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kube. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/235

---

P9_TA(2021)0223

Protokol uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između EU-a i Tunisa (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 15/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12294/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12294/2018),

| — | uzimajući u obzir Nacrt protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12295/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12295/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0302/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0302/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A9-0150/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A9-0150/2021),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Tunisa. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/236

---

P9_TA(2021)0224

Protokol uz Sporazum o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 15/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06048/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06048/2020),

| — | uzimajući u obzir Nacrt protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06049/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06049/2020),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0383/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0383/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A9-0148/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A9-0148/2021),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Srednje Amerike. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/237

---

P9_TA(2021)0225

Sporazum između EU-a, SAD-a, Islanda i Norveške: vremenska ograničenja dogovora o osiguravanju zrakoplova s posadom ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o prijedlogu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma u pogledu vremenskih ograničenja dogovora o osiguravanju zrakoplova s posadom između Europske unije, Sjedinjenih Američkih Država, Islanda i Kraljevine Norveške (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 15/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (11645/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (11645/2020),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma u pogledu vremenskih ograničenja dogovora o osiguravanju zrakoplova s posadom između Europske unije, Sjedinjenih Američkih Država, Islanda i Kraljevine Norveške (10584/19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma u pogledu vremenskih ograničenja dogovora o osiguravanju zrakoplova s posadom između Europske unije, Sjedinjenih Američkih Država, Islanda i Kraljevine Norveške (10584/19),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0392/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0392/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0125/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0125/2021),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica, Sjedinjenih Američkih Država, Islanda i Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/238 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/238

---

P9_TA(2021)0226

Porez „octroi de mer” u najudaljenijim francuskim regijama *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o porezu „octroi de mer” u najudaljenijim francuskim regijama i izmjeni Odluke br. 940/2014/EU (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2022/C 15/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0095), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0095),

| — | uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0105/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0105/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0138/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0138/2021),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/239 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/239

---

P9_TA(2021)0228

Zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost: oslobođenjâ pri uvozu i određenim isporukama s obzirom na mjere Unije od javnog interesa *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu oslobođenjâ pri uvozu i određenim isporukama s obzirom na mjere Unije od javnog interesa (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2022/C 15/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0181),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0132/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0132/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0155/2021),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/240 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/240

---

P9_TA(2021)0229

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2020/002 EE/Turizam u Estoniji

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Estonije – EGF/2020/002 EE/Turizam u Estoniji (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

(2022/C 15/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0151 – C9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0151 – C9-0127/2021),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 8.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), („Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.”), a posebno njegovu točku 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), („Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020.”), a posebno njegovu točku 9.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0158/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0158/2021),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i trgovačkim društvima za koja su radili; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; budući da se ta pomoć pruža financijskom potporom radnicima i trgovačkim društvima za koja su radili;

| B. | budući da je Estonija podnijela zahtjev EGF/2020/002 EE/Turizam u Estoniji za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) s obzirom na otpuštanje 10 080 radnika (4) u ekonomskim sektorima razvrstanima u sljedeće odjeljke statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici (NACE) Rev. 2: 45 (Trgovina na veliko i na malo i popravak motornih vozila i motocikala), 49 (Kopneni prijevoz i cjevovodni transport), 50 (Vodeni prijevoz), 51 (Zračni prijevoz), 52 (Skladištenje i prateće djelatnosti u prijevozu), 55 (Smještaj), 56 (Djelatnosti pripreme i usluživanja hrane i pića), 74 (Ostale stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti), 77 (Djelatnosti iznajmljivanja i davanja u zakup (leasing)), 79 (Putničke agencije, organizatori putovanja (turoperatori) i ostale rezervacijske usluge te djelatnosti povezane s njima), 90 (Kreativne, umjetničke i zabavne djelatnosti), 91 (Knjižnice, arhivi, muzeji i ostale kulturne djelatnosti), 92 (Djelatnosti kockanja i klađenja), 93 (Sportske djelatnosti te zabavne i rekreacijske djelatnosti), u regiji Eesti (EE00), regiji na drugoj razini klasifikacije NUTS, u Estoniji (5), u referentnom razdoblju za primjenu od 13. ožujka 2020. do 11. studenoga 2020.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Estonija podnijela zahtjev EGF/2020/002 EE/Turizam u Estoniji za financijski doprinos iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) s obzirom na otpuštanje 10 080 radnika (4) u ekonomskim sektorima razvrstanima u sljedeće odjeljke statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici (NACE) Rev. 2: 45 (Trgovina na veliko i na malo i popravak motornih vozila i motocikala), 49 (Kopneni prijevoz i cjevovodni transport), 50 (Vodeni prijevoz), 51 (Zračni prijevoz), 52 (Skladištenje i prateće djelatnosti u prijevozu), 55 (Smještaj), 56 (Djelatnosti pripreme i usluživanja hrane i pića), 74 (Ostale stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti), 77 (Djelatnosti iznajmljivanja i davanja u zakup (leasing)), 79 (Putničke agencije, organizatori putovanja (turoperatori) i ostale rezervacijske usluge te djelatnosti povezane s njima), 90 (Kreativne, umjetničke i zabavne djelatnosti), 91 (Knjižnice, arhivi, muzeji i ostale kulturne djelatnosti), 92 (Djelatnosti kockanja i klađenja), 93 (Sportske djelatnosti te zabavne i rekreacijske djelatnosti), u regiji Eesti (EE00), regiji na drugoj razini klasifikacije NUTS, u Estoniji (5), u referentnom razdoblju za primjenu od 13. ožujka 2020. do 11. studenoga 2020.;

| C. | budući da se zahtjev odnosi na 1 715 samozaposlenih osoba čija je djelatnost prestala i 8 365 radnika koji su proglašeni viškom u turističkoj industriji u Estoniji; |
| --- | --- |

C.

budući da se zahtjev odnosi na 1 715 samozaposlenih osoba čija je djelatnost prestala i 8 365 radnika koji su proglašeni viškom u turističkoj industriji u Estoniji;

| D. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u koji omogućuje da se u iznimnim okolnostima, posebno u pogledu zajedničkih zahtjeva koji se odnose na MSP-ove, zahtjev može smatrati dopuštenim čak i ako kriteriji utvrđeni u članku 4. stavku 1. te Uredbe nisu u potpunosti ispunjeni, kada otpuštanja imaju ozbiljan učinak na zapošljavanje i na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

D.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u koji omogućuje da se u iznimnim okolnostima, posebno u pogledu zajedničkih zahtjeva koji se odnose na MSP-ove, zahtjev može smatrati dopuštenim čak i ako kriteriji utvrđeni u članku 4. stavku 1. te Uredbe nisu u potpunosti ispunjeni, kada otpuštanja imaju ozbiljan učinak na zapošljavanje i na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo;

| E. | budući da su se događaji koji su doveli do tih otpuštanja i prestanka djelatnosti neočekivano dogodili početkom 2020. zbog globalnog širenja pandemije bolesti COVID-19 i povezane gospodarske krize koja je posebno jako pogodila turistički sektor, zbog iznenadnih ograničenja kretanja na međunarodnoj razini koja su prouzročila naglo i nepredviđeno smanjenje međunarodnih putovanja i turizma; |
| --- | --- |

E.

budući da su se događaji koji su doveli do tih otpuštanja i prestanka djelatnosti neočekivano dogodili početkom 2020. zbog globalnog širenja pandemije bolesti COVID-19 i povezane gospodarske krize koja je posebno jako pogodila turistički sektor, zbog iznenadnih ograničenja kretanja na međunarodnoj razini koja su prouzročila naglo i nepredviđeno smanjenje međunarodnih putovanja i turizma;

| F. | budući da su pandemija bolesti COVID-19 i globalna gospodarska kriza koja je uslijedila prouzročile ogroman šok za estonsko gospodarstvo, posebno turističku industriju, u kojoj je prije krize 90 % turističke potrošnje u Estoniji ostvareno zahvaljujući međunarodnom turizmu, dok je prosjek za zemlje OECD-a iznosio oko 25 %; |
| --- | --- |

F.

budući da su pandemija bolesti COVID-19 i globalna gospodarska kriza koja je uslijedila prouzročile ogroman šok za estonsko gospodarstvo, posebno turističku industriju, u kojoj je prije krize 90 % turističke potrošnje u Estoniji ostvareno zahvaljujući međunarodnom turizmu, dok je prosjek za zemlje OECD-a iznosio oko 25 %;

| G. | budući da su 2019. prihodi od turizma u Estoniji dosegnuli rekordni iznos od 2,1 milijarde EUR, a turizam se smatrao važnim sektorom za estonsku konkurentnost i provedena su znatna ulaganja u njegov daljnji razvoj; |
| --- | --- |

G.

budući da su 2019. prihodi od turizma u Estoniji dosegnuli rekordni iznos od 2,1 milijarde EUR, a turizam se smatrao važnim sektorom za estonsku konkurentnost i provedena su znatna ulaganja u njegov daljnji razvoj;

| H. | budući da turističkim sektorom dominiraju MSP-ovi koji su manje otporni na krizu u usporedbi s većim poduzećima i MSP-ovima koji čine 79,2 % ukupne radne snage u Estoniji; |
| --- | --- |

H.

budući da turističkim sektorom dominiraju MSP-ovi koji su manje otporni na krizu u usporedbi s većim poduzećima i MSP-ovima koji čine 79,2 % ukupne radne snage u Estoniji;

| I. | budući da Europski fond za prilagodbu globalizaciji može, zahvaljujući potpori koju će pružiti radnicima, pomoći u prijelazu na održiviji turizam i tako omogućiti Europi da zaštiti i promiče svoju prirodnu i kulturnu baštinu i resurse, nudeći pritom nove mogućnosti za radna mjesta i osnivanje inovativnih poduzeća; |
| --- | --- |

I.

budući da Europski fond za prilagodbu globalizaciji može, zahvaljujući potpori koju će pružiti radnicima, pomoći u prijelazu na održiviji turizam i tako omogućiti Europi da zaštiti i promiče svoju prirodnu i kulturnu baštinu i resurse, nudeći pritom nove mogućnosti za radna mjesta i osnivanje inovativnih poduzeća;

| J. | budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza prouzročena bolešću COVID-19 dovela do gospodarske krize, utvrdila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a koji bi se trebao upotrebljavati kao instrument za hitne slučajeve (6) kako bi se pomoglo osobama koje su izgubile radna mjesta zbog globalne gospodarske krize; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija izjavila da je zdravstvena kriza prouzročena bolešću COVID-19 dovela do gospodarske krize, utvrdila plan oporavka gospodarstva i naglasila ulogu EGF-a koji bi se trebao upotrebljavati kao instrument za hitne slučajeve (6) kako bi se pomoglo osobama koje su izgubile radna mjesta zbog globalne gospodarske krize;

| K. | budući da su u Estoniji iskorištena nacionalna i europska potpora za zadržavanje zaposlenosti putem programa skraćenog radnog vremena i instrumenta SURE kako bi se ublažio učinak pandemije bolesti COVID-19 i s njom povezane krize na tržištu rada; |
| --- | --- |

K.

budući da su u Estoniji iskorištena nacionalna i europska potpora za zadržavanje zaposlenosti putem programa skraćenog radnog vremena i instrumenta SURE kako bi se ublažio učinak pandemije bolesti COVID-19 i s njom povezane krize na tržištu rada;

| L. | budući da je to prva mobilizacija EGF-a zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 nakon što je u Rezoluciju Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (7) uvrštena napomena da bi se Europski fond za prilagodbu globalizaciji mogao mobilizirati kako bi se pružila pomoć trajno otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama u kontekstu globalne krize prouzročene bolešću COVID-19 bez izmjene Uredbe (EU) br. 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

budući da je to prva mobilizacija EGF-a zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 nakon što je u Rezoluciju Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (7) uvrštena napomena da bi se Europski fond za prilagodbu globalizaciji mogao mobilizirati kako bi se pružila pomoć trajno otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama u kontekstu globalne krize prouzročene bolešću COVID-19 bez izmjene Uredbe (EU) br. 1309/2013;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 2. Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Estonija u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 4 474 480 EUR, odnosno 60 % ukupnog troška od 7 457 468 EUR, što obuhvaća troškove za usluge prilagođene potrebama radnika u iznosu od 7 452 468 EUR i troškove za pripremne, upravljačke, informacijske i promidžbene aktivnosti te aktivnosti kontrole i izvješćivanja u iznosu od 5 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su estonske vlasti zahtjev podnijele 12. studenoga 2020. te da je, na temelju dodatnih informacija koje je Estonija pružila, Komisija ocjenjivanje zahtjeva dovršila 31. ožujka 2021. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da se zahtjev odnosi na ukupno 10 080 radnika, 1 715 samozaposlenih osoba čija je djelatnost prestala i 8 365 radnika proglašenih viškom u estonskom turističkom sektoru; žali zbog toga što Estonija očekuje da će od ukupnog broja korisnika koji ispunjavaju uvjete samo njih 5 060 sudjelovati u tim mjerama (ciljani korisnici); |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da se očekuje da će socijalni učinak otpuštanja biti znatan jer je među radnicima u turističkom sektoru velik udio niskokvalificiranih radnika, radnika bez stručnih kvalifikacija, mladih te sezonskih radnika i radnika koji rade u nepunom radnom vremenu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da žene čine više od 60 % osoba koje ispunjavaju uvjete, a najpogođenija dobna skupina je od 30 do 64 godine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je Estonija 1. siječnja 2021. počela pružati usluge prilagođene potrebama ciljanih korisnika te da će izdaci za mjere zadovoljavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 1. siječnja 2023., osim onih za formalno obrazovanje ili osposobljavanje, uključujući strukovno osposobljavanje, u trajanju od dvije godine ili dulje koji će biti prihvatljivi do 1. srpnja 2023.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da se usluge prilagođene potrebama koje će se pružati radnicima i samozaposlenim osobama sastoje od sljedećih mjera: osposobljavanje za tržište rada, subvencija za pokretanje poslovanja i naknadna potpora, naukovanje, potpora za formalno obrazovanje i naknade za osposobljavanje, uključujući naknade za strukovno osposobljavanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je Estonija počela snositi administrativne rashode za provedbu EGF-a 1. siječnja 2021. i da će stoga rashodi za pripremu, upravljanje, informiranje i promidžbu te kontrolu i izvješćivanje biti prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 1. siječnja 2021. do 1. srpnja 2023.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je izvor nacionalnog pretfinanciranja i sufinanciranja Zaklada za usluge i naknade na tržištu rada, iz koje Estonski fond za osiguranje u slučaju nezaposlenosti (EUIF) kao javna služba za zapošljavanje pruža aktivne mjere za tržište rada u Estoniji; napominje da je Zaklada osnovana iz sredstava fonda za naknade za osiguranje u slučaju nezaposlenosti – skrbničkog fonda za naknade nakon otpuštanja i insolventnosti poslodavaca – i iz sredstava dodijeljenih iz državnog proračuna preko Ministarstva socijalnih pitanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da je Estonija u savjetovanju s relevantnim tijelima i predstavnicima udruženja sastavila usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama te da će se o napretku raspravljati u Nadzornom odboru EUIF-a, koji obuhvaća socijalne partnere, dva člana Estonske konfederacije poslodavaca, jednoga člana iz Estonske konfederacije sindikata i jednoga člana iz Estonske konfederacije saveza zaposlenika; pozdravlja daljnja savjetovanja s predstavnicima turističke industrije koja će biti zaključena nakon analize profila otpuštenih radnika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da će se daljnja savjetovanja s predstavnicima turističke industrije provesti nakon analize profila otpuštenih radnika i da će se utvrditi najprikladnija vrsta potpore uzimajući u obzir dobnu strukturu, obrazovni profil i druge značajke korisnika; napominje da se usto pri osmišljanju nekih mjera osposobljavanja povezanih s tim sektorom planira mogući doprinos estonske udruge hotela i restorana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da su estonske vlasti potvrdile da se za prihvatljive mjere ne prima pomoć iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno ističe da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da što više skrati vrijeme potrebno za procjenu zahtjeva za pomoć iz Fonda za prilagodbu globalizaciji i mobilizira taj Fond kako bi se smanjio pritisak na nacionalne sustave socijalne sigurnosti u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

(5)  Republika Estonija nije podijeljena na regije druge razine klasifikacije NUTS.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0141.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Estonije – EGF/2020/002 EE/Turizam u Estoniji

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2021/886.)

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/244 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/244

---

P9_TA(2021)0230

Mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Grčkoj i Francuskoj u vezi s prirodnim katastrofama te Albaniji, Austriji, Belgiji, Crnoj Gori, Češkoj, Estoniji, Francuskoj, Grčkoj, Hrvatskoj, Irskoj, Italiji, Latviji, Litvi, Luxembourgu, Mađarskoj, Njemačkoj, Portugalu, Rumunjskoj, Srbiji i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Grčkoj i Francuskoj u vezi s prirodnim katastrofama te Albaniji, Austriji, Belgiji, Crnoj Gori, Češkoj, Estoniji, Francuskoj, Grčkoj, Hrvatskoj, Irskoj, Italiji, Latviji, Litvi, Luxembourgu, Mađarskoj, Njemačkoj, Portugalu, Rumunjskoj, Srbiji i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

(2022/C 15/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0201 – C9-0117/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0201 – C9-0117/2021),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3), a posebno njezin članak 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3), a posebno njezin članak 9.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), a posebno njegov članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), a posebno njegov članak 10.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0157/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0157/2021),

| 1. | pozdravlja Odluku kao konkretan, opipljiv i vidljiv pokazatelj solidarnosti Unije s građanima i regijama Unije pogođenima prirodnim katastrofama i izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja prouzročenim pandemijom bolesti COVID-19 u 2020.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja proširenje područja primjene Uredbe (EZ) br. 2012/2002 iz ožujka 2020. na izvanredna stanja velikih razmjera u području javnog zdravlja, kao što je pandemija bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava suosjećanje i solidarnost sa svim žrtvama razornih prirodnih katastrofa i pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je hitno potrebno pružiti financijsku pomoć iz Fonda solidarnosti Europske unije („Fond”) te da je važno osigurati da ona na odgovarajući način dopre do regija i korisnika u pogođenim zemljama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog toga što je za procjenu zahtjeva za financijsku pomoć zbog pandemije bolesti COVID-19 u 2020. podnesenih do službenog roka 24. lipnja 2020. bilo potrebno znatno vremena, zbog čega je Komisija svoj prijedlog za mobilizaciju Fonda podnijela tek krajem ožujka 2021.; naglašava da je u budućnosti potrebno provesti brzu mobilizaciju Fonda kako bi se nakon velikih prirodnih katastrofa ili izvanrednih stanja velikih razmjera u području javnog zdravlja mogla pružiti prijeko potrebna pomoć; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da će zbog klimatskih promjena prirodne katastrofe postati sve češće i razornije; naglašava da su određene regije poput otoka i priobalnih područja posebno izložene riziku od prirodnih katastrofa; naglašava da je Fond samo korektivni instrument i da klimatske promjene prije svega zahtijevaju preventivnu politiku kako bi se izbjegle buduće posljedice klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom i europskim zelenim planom; ponavlja da je, kada je riječ o posebno osjetljivim regijama, važno ulagati u ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima te osigurati učinkovite sinergije između Fonda i relevantnih programa financiranja Unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odobrava odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 99, 31.3.2020., str. 9.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Grčkoj i Francuskoj u vezi s prirodnim katastrofama te Albaniji, Austriji, Belgiji, Crnoj Gori, Češkoj, Estoniji, Francuskoj, Grčkoj, Hrvatskoj, Irskoj, Italiji, Latviji, Litvi, Luksemburgu, Mađarskoj, Njemačkoj, Portugalu, Rumunjskoj, Srbiji i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2021/885.)

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/247 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/247

---

P9_TA(2021)0231

Nacrt izmjene proračuna br. 2/2021: financiranje odgovora na bolest COVID-19 te poboljšanja i ažuriranja povezana s konačnim donošenjem višegodišnjeg financijskog okvira

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2021 Europske unije za financijsku godinu 2021. kojim se financira odgovor na bolest COVID-19 i koji uključuje poboljšanja i ažuriranja povezana s konačnim donošenjem višegodišnjeg financijskog okvira (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

(2022/C 15/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021., konačno donesen 18. prosinca 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021., konačno donesen 18. prosinca 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 2/2021 koji je Komisija usvojila 24. ožujka 2021. (COM(2021)0200), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 2/2021 koji je Komisija usvojila 24. ožujka 2021. (COM(2021)0200),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2021 koje je Vijeće usvojilo 23. travnja 2021. i proslijedilo Europskom parlamentu 26. travnja 2021. (08145/2021 – C9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2021 koje je Vijeće usvojilo 23. travnja 2021. i proslijedilo Europskom parlamentu 26. travnja 2021. (08145/2021 – C9-0155/2021),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0160/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0160/2021),

| A. | budući da je svrha prijedloga Komisije u načelu dvojaka: s jedne strane, osigurati dodatna sredstva za sprečavanje, pripravnost i odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, sigurno i trajno ponovno otvaranje te mogući učinak daljnjih europskih inicijativa povezanih s odgovorom na COVID-19; s druge strane, uvesti tehničke promjene koje proizlaze iz političkih dogovora o sektorskim pravnim osnovama nakon donošenja višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) u prosincu 2020. kao i prilagodbe u vezi s rezervacijama u okviru Jamstva za vanjsko djelovanje; nadalje, predlaže se da se iznos od 47 981 598 EUR iz neiskorištenih sredstava Fonda solidarnosti EU-a (FSEU) za 2020. izravno prenese u operativnu proračunsku liniju FSEU-a te da se provedu ostale prilagodbe i tehnička ažuriranja; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha prijedloga Komisije u načelu dvojaka: s jedne strane, osigurati dodatna sredstva za sprečavanje, pripravnost i odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, sigurno i trajno ponovno otvaranje te mogući učinak daljnjih europskih inicijativa povezanih s odgovorom na COVID-19; s druge strane, uvesti tehničke promjene koje proizlaze iz političkih dogovora o sektorskim pravnim osnovama nakon donošenja višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) u prosincu 2020. kao i prilagodbe u vezi s rezervacijama u okviru Jamstva za vanjsko djelovanje; nadalje, predlaže se da se iznos od 47 981 598 EUR iz neiskorištenih sredstava Fonda solidarnosti EU-a (FSEU) za 2020. izravno prenese u operativnu proračunsku liniju FSEU-a te da se provedu ostale prilagodbe i tehnička ažuriranja;

| B. | budući da neto učinak tog prijedloga na rashode u proračunu za 2021. iznosi 260 681 598 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 252 581 598 EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje; |
| --- | --- |

B.

budući da neto učinak tog prijedloga na rashode u proračunu za 2021. iznosi 260 681 598 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 252 581 598 EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje;

| C. | budući da je Parlament u više navrata izrazio mišljenje da bi nacrt izmjene proračuna trebao imati samo jednu svrhu, |
| --- | --- |

C.

budući da je Parlament u više navrata izrazio mišljenje da bi nacrt izmjene proračuna trebao imati samo jednu svrhu,

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 2/2021 koji je podnijela Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe svoju punu potporu snažnom odgovoru Unije na pandemiju bolesti COVID-19; ponovno ističe svoje stajalište da bi trebalo uložiti sve moguće napore, među ostalim, koristeći sve dostupne mogućnosti u okviru proračuna Unije i Financijske uredbe, kako bi se suzbila pandemija i stvorili uvjeti za siguran i trajan oporavak u Europi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog toga što je Komisija, unatoč ustrajanju Parlamenta, odlučila iznijeti elemente povezane s pandemijom bolesti COVID-19 zajedno s dijelom koji se odnosi na usklađivanje s pravnim osnovama programa VFO-a, a ta su se dva dijela mogla i trebala razmatrati odvojeno; ponavlja da bi, kako bi se bolje poštovala nadležnost proračunskog tijela, Komisija trebala predstaviti nacrt izmjene proračuna sa samo jednom svrhom i izbjeći kombiniranje nekoliko svrha u jednom nacrtu izmjene proračuna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | inzistira na tome da se donošenjem nacrta izmjene proračuna br. 2/2021, kojim se u prvom redu omogućuje početak pripremnog rada na uspostavi zajedničkog okvira za digitalnu zelenu potvrdu, ni na koji način ne prejudicira ishod pregovora između Parlamenta i Vijeća o uredbi o digitalnoj zelenoj potvrdi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da Komisija nije na odgovarajući način reagirala na ishod pregovora o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa kad je riječ o proračunskoj nomenklaturi za geografske programe u Aziji; traži od Komisije da predstavi novi nacrt izmjene proračuna koji će odražavati dogovorene tekstove sektorskih pravnih osnova; u skladu sa svojim smjernicama za proračun za 2022., ustraje u tome da se takvo usklađivanje može i treba provesti prije proračunskog postupka za 2022.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od Komisije da objema granama proračunskog tijela dostavi sveobuhvatne informacije o planiranim samostalnim prijenosima, provedenima u skladu s člankom 30. Financijske uredbe, čiji je cilj prilagodba proračuna za 2021. u skladu s političkim dogovorima o sektorskim pravnim osnovama VFO-a povrh nacrta izmjene proračuna br. 2/2021, zajedno s njihovim iznosima, kada su dostupni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2021; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 1/2021 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(5)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/249 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/249

---

P9_TA(2021)0232

Neulaganje prigovora na delegirani akt: godišnje naknade za nadzor koje ESMA zaračunava trgovinskim repozitorijima za 2021.

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 24. ožujka 2021. o izmjeni delegiranih uredbi (EU) br. 1003/2013 i (EU) 2019/360 u pogledu godišnjih naknada za nadzor koje Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala zaračunava trgovinskim repozitorijima za 2021. (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

(2022/C 15/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)01874), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)01874),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 25. ožujka 2021. kojim se od Parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 25. ožujka 2021. kojim se od Parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku upućeno predsjedniku Konferencije predsjednika odbora 11. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku upućeno predsjedniku Konferencije predsjednika odbora 11. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 72. stavak 3. i članak 82. stavak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 72. stavak 3. i članak 82. stavak 6.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a posebno njezin članak 11. stavak 2. i članak 30. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a posebno njezin članak 11. stavak 2. i članak 30. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir da tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 18. svibnja 2021., nisu uloženi nikakvi prigovori, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 18. svibnja 2021., nisu uloženi nikakvi prigovori,

| A. | budući da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) izdaje odobrenja za rad trgovinskih repozitorija i nadzire njihovu usklađenost s relevantnim regulatornim zahtjevima; budući da trgovinski repozitoriji ESMA-i plaćaju jednokratnu naknadu za registraciju i godišnju naknadu za nadzor; budući da su se okolnosti u vezi s trgovinskim repozitorijima Unije od 1. siječnja 2021. znatno promijenile jer su samo dva od četiri trgovinska repozitorija koja su prije 1. siječnja 2021. imala sjedište u Ujedinjenoj Kraljevini prenijela svoje poslovanje u Uniju kako bi nastavili pružati svoje usluge u Uniji osnivanjem novih subjekata u Uniji, zbog čega je postojeća metodologija izračuna naknada nespojiva s važećim načelima u pogledu izračuna naknada; |
| --- | --- |

A.

budući da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) izdaje odobrenja za rad trgovinskih repozitorija i nadzire njihovu usklađenost s relevantnim regulatornim zahtjevima; budući da trgovinski repozitoriji ESMA-i plaćaju jednokratnu naknadu za registraciju i godišnju naknadu za nadzor; budući da su se okolnosti u vezi s trgovinskim repozitorijima Unije od 1. siječnja 2021. znatno promijenile jer su samo dva od četiri trgovinska repozitorija koja su prije 1. siječnja 2021. imala sjedište u Ujedinjenoj Kraljevini prenijela svoje poslovanje u Uniju kako bi nastavili pružati svoje usluge u Uniji osnivanjem novih subjekata u Uniji, zbog čega je postojeća metodologija izračuna naknada nespojiva s važećim načelima u pogledu izračuna naknada;

| B. | budući da je, kako bi se osiguralo da svi trgovinski repozitoriji Unije plaćaju naknade za nadzor koje su razmjerne njihovu stvarnom prometu u Uniji 2021., u svaku od dviju delegiranih uredbi uključen novi članak kojim se predviđa specifično referentno razdoblje za izračun primjenjivog prometa koji će se koristiti za izračun godišnjih naknada koje trgovinski repozitoriji plaćaju ESMA-i 2021. kako bi se bolje uzele u obzir promjene okolnosti koje se odnose na trgovinske repozitorije Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da je, kako bi se osiguralo da svi trgovinski repozitoriji Unije plaćaju naknade za nadzor koje su razmjerne njihovu stvarnom prometu u Uniji 2021., u svaku od dviju delegiranih uredbi uključen novi članak kojim se predviđa specifično referentno razdoblje za izračun primjenjivog prometa koji će se koristiti za izračun godišnjih naknada koje trgovinski repozitoriji plaćaju ESMA-i 2021. kako bi se bolje uzele u obzir promjene okolnosti koje se odnose na trgovinske repozitorije Unije;

| C. | budući da bi Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se trgovinskim repozitorijima Unije pružila pouzdana pravna osnova za njihovo poslovanje i potrebna jasnoća za njihovo proračunsko planiranje te kako bi se što je više moguće smanjio mogući utjecaj na njihove aktivnosti zbog razlike u izračunu u usporedbi s 2020.; |
| --- | --- |

C.

budući da bi Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se trgovinskim repozitorijima Unije pružila pouzdana pravna osnova za njihovo poslovanje i potrebna jasnoća za njihovo proračunsko planiranje te kako bi se što je više moguće smanjio mogući utjecaj na njihove aktivnosti zbog razlike u izračunu u usporedbi s 2020.;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

(2)  SL L 337, 23.12.2015., str. 1.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/251 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/251

---

P9_TA(2021)0233

Neulaganje prigovora na delegirani akt: dopuna Direktive 2013/36/EU u vezi s utvrđivanjem zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 25. ožujka 2021. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima kojima se utvrđuju kriteriji za definiranje upravljačkih odgovornosti i kontrolnih funkcija, značajnih poslovnih jedinica i značajnog utjecaja na profil rizičnosti značajnih poslovnih jedinica te kojima se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje zaposlenika ili kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije koji je usporediv s utjecajem zaposlenika ili kategorija zaposlenika iz članka 92. stavka 3. te direktive (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

(2022/C 15/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)01906), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)01906),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 26. ožujka 2021. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 26. ožujka 2021. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku upućeno predsjedniku Konferencije predsjednika odbora 10. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku upućeno predsjedniku Konferencije predsjednika odbora 10. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1) (CDR), a posebno njezin članak 94. stavak 2. i članak 148. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1) (CDR), a posebno njezin članak 94. stavak 2. i članak 148. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir nacrt skupa regulatornih tehničkih standarda koji je 18. lipnja 2020. podnijelo Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) (EBA) u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt skupa regulatornih tehničkih standarda koji je 18. lipnja 2020. podnijelo Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) (EBA) u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir da tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 18. svibnja 2021., nisu uloženi nikakvi prigovori, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 18. svibnja 2021., nisu uloženi nikakvi prigovori,

| A. | budući da je EBA u skladu s Direktivom o kapitalnim zahtjevima trebala dostaviti nacrt delegirane uredbe do 28. prosinca 2019.; budući da je EBA objavila nacrt 18. lipnja 2020.; budući da je Komisija u svojem nacrtu delegirane uredbe unijela određene izmjene teksta u odnosu na nacrt koji je podnijela EBA i da je EBA 16. prosinca 2020. potvrdila da te izmjene teksta ne predstavljaju promjenu političkog ili pravnog sadržaja nacrta kako ga je odobrio Odbor nadzornih tijela EBA-e te da se stoga neće protiviti tome da Komisija nastavi s donošenjem nacrta, uključujući te izmjene, bez traženja službenog mišljenja EBA-e; |
| --- | --- |

A.

budući da je EBA u skladu s Direktivom o kapitalnim zahtjevima trebala dostaviti nacrt delegirane uredbe do 28. prosinca 2019.; budući da je EBA objavila nacrt 18. lipnja 2020.; budući da je Komisija u svojem nacrtu delegirane uredbe unijela određene izmjene teksta u odnosu na nacrt koji je podnijela EBA i da je EBA 16. prosinca 2020. potvrdila da te izmjene teksta ne predstavljaju promjenu političkog ili pravnog sadržaja nacrta kako ga je odobrio Odbor nadzornih tijela EBA-e te da se stoga neće protiviti tome da Komisija nastavi s donošenjem nacrta, uključujući te izmjene, bez traženja službenog mišljenja EBA-e;

| B. | budući da su na Delegiranu uredbu utjecali pregovori o Direktivi (EU) 2021/338 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2021. o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija te direktiva 2013/36/EU i (EU) 2019/878 u pogledu njihove primjene na investicijska društva, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 (3), koja je objavljena 26. veljače 2021. i kojom je revidirano ovlaštenje EBA-e kako bi se osiguralo da investicijska društva koja trenutačno podliježu Direktivi o kapitalnim zahtjevima, koja će biti obuhvaćena Direktivom (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenog 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (4) (Direktiva o investicijskim društvima) do 26. lipnja 2021., ne moraju biti sukladna s Delegiranom uredbom jer će se za ta investicijska društva donijeti zasebna delegirana uredba u okviru Direktive o investicijskim društvima; budući da bi razdoblje nadzora za Delegiranu uredbu trebalo završiti 25. lipnja 2021.; |
| --- | --- |

B.

budući da su na Delegiranu uredbu utjecali pregovori o Direktivi (EU) 2021/338 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2021. o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija te direktiva 2013/36/EU i (EU) 2019/878 u pogledu njihove primjene na investicijska društva, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 (3), koja je objavljena 26. veljače 2021. i kojom je revidirano ovlaštenje EBA-e kako bi se osiguralo da investicijska društva koja trenutačno podliježu Direktivi o kapitalnim zahtjevima, koja će biti obuhvaćena Direktivom (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenog 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (4) (Direktiva o investicijskim društvima) do 26. lipnja 2021., ne moraju biti sukladna s Delegiranom uredbom jer će se za ta investicijska društva donijeti zasebna delegirana uredba u okviru Direktive o investicijskim društvima; budući da bi razdoblje nadzora za Delegiranu uredbu trebalo završiti 25. lipnja 2021.;

| C. | budući da bi Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se osigurala pravna jasnoća i sigurnost koja je potrebna nadležnim tijelima i kreditnim institucijama kako bi pravilno utvrdili osobe koje preuzimaju materijalni rizik na temelju okvira Direktive o kapitalnim zahtjevima koja se počela primjenjivati 28. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

C.

budući da bi Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se osigurala pravna jasnoća i sigurnost koja je potrebna nadležnim tijelima i kreditnim institucijama kako bi pravilno utvrdili osobe koje preuzimaju materijalni rizik na temelju okvira Direktive o kapitalnim zahtjevima koja se počela primjenjivati 28. prosinca 2020.;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 12.

(3)  SL L 68, 26.2.2021., str. 14.

(4)  SL L 314, 5.12.2019., str. 64.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/253 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/253

---

P9_TA(2021)0234

Program Europske snage solidarnosti ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europske snage solidarnosti i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) 2018/1475 i (EU) br. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 15/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14153/1/2020 – C9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14153/1/2020 – C9-0143/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0440),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0156/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 201.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 282.

(3)  SL C 23, 21.1.2021., str. 218.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europske komisije o broju lokalnih aktera koji primjenjuju znanje, načela i pristupe naučene u okviru humanitarnih aktivnosti u kojima su sudjelovali volonter i stručnjaci

Europska komisija prima na znanje prijedlog Europskog parlamenta da se pri dopuni Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju uzme u obzir „broj lokalnih aktera koji primjenjuju znanja, načela i pristupe naučene putem humanitarnih aktivnosti u kojima su sudjelovali volonteri i stručnjaci”.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/255 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/255

---

P9_TA(2021)0235

Erasmus+: program Unije za obrazovanje i osposobljavanje, mlade i sport ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Unije za obrazovanje i osposobljavanje, mlade i sport Erasmus+ te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 15/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14148/1/2020 – C9-0135/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14148/1/2020 – C9-0135/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. veljače 2019. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. veljače 2019. (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0367), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0367),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0159/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 194.

(2)  SL C 168, 16.5.2019., str. 49.

(3)  SL C 108, 26.3.2021., str. 965.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europske komisije o posebnim dodjelama za platforme Centara strukovne izvrsnosti

Ne dovodeći u pitanje ovlasti zakonodavnog i proračunskog tijela, Komisija se obvezuje dodijeliti okvirni iznos od 400 milijuna EUR u tekućim cijenama za potporu platformama Centara za strukovnu izvrsnost tijekom cijelog trajanja programa, pod uvjetom da se privremenom evaluacijom programa potvrdi pozitivna ocjena rezultata aktivnosti.

---

srijeda, 19. svibnja 2021.

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/257 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/257

---

P9_TA(2021)0237

Istraživački fond za ugljen i čelik *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2008/376/EZ o usvajanju istraživačkog programa Istraživačkog fonda za ugljen i čelik i o višegodišnjim tehničkim smjernicama za taj program (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

(Savjetovanje)

(2022/C 15/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2020)0320), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2020)0320),

| — | uzimajući u obzir drugi stavak članka 2. Protokola br. 37. o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0214/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugi stavak članka 2. Protokola br. 37. o financijskim posljedicama isteka Ugovora o EZUČ-u i o Istraživačkom fondu za ugljen i čelik, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0214/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0102/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0102/2021),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Europska unija ratificirala je Pariški sporazum
  5
  . 
  listopada
   2016 (28). Stranke koje su ga ratificirale pozivaju se da
  ograničavanjem porasta
  globalne temperature znatno ispod 2 oC ojačaju globalni odgovor na prijetnju koju predstavljaju klimatske promjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Europska unija ratificirala je Pariški sporazum
  5
  . 
  listopada
   2016 (28). Stranke koje su ga ratificirale pozivaju se da
  ograničavanjem porasta
  globalne temperature znatno ispod 2 oC ojačaju globalni odgovor na prijetnju koju predstavljaju klimatske promjene.

| (1) | Europska unija ratificirala je
  5. listopada 2016.
  Pariški sporazum
  ., usvojen u sklopu Okvirne konferencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama

   (28)

  , koji je stupio na snagu


  4
  . 
  studenoga
   2016. Stranke koje su ga ratificirale pozivaju se da
  zadržavanjem povećanja
  globalne
  prosječne
  temperature znatno ispod 2 oC
  i ulaganjem napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju
  ojačaju globalni odgovor na prijetnju koju predstavljaju klimatske promjene (28a). |
| --- | --- |

(1)

Europska unija ratificirala je
  5. listopada 2016.
  Pariški sporazum
  ., usvojen u sklopu Okvirne konferencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama

   (28)

  , koji je stupio na snagu


  4
  . 
  studenoga
   2016. Stranke koje su ga ratificirale pozivaju se da
  zadržavanjem povećanja
  globalne
  prosječne
  temperature znatno ispod 2 oC
  i ulaganjem napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju
  ojačaju globalni odgovor na prijetnju koju predstavljaju klimatske promjene (28a).

Amandman 2

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Stoga je ciljeve Istraživačkog programa Istraživačkog fonda nužno uskladiti s međunarodnim sporazumima, primjerice Pariškim,
  te
  znanstvenim, tehnološkim i političkim ciljevima Unije u pogledu
  klimatske neutralnosti do 2050
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Stoga je ciljeve Istraživačkog programa Istraživačkog fonda nužno uskladiti s međunarodnim sporazumima, primjerice Pariškim,
  te
  znanstvenim, tehnološkim i političkim ciljevima Unije u pogledu
  klimatske neutralnosti do 2050
  .

| (6) | Stoga je ciljeve Istraživačkog programa Istraživačkog fonda nužno uskladiti s međunarodnim sporazumima, primjerice Pariškim
  sporazumom
  ,
  najboljim dostupnim
  znanstvenim
  dokazima
  ,
  posebno zaključcima Međuvladina panela Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, te
  tehnološkim i političkim ciljevima Unije
  , osobito
  u pogledu
  klimatskih promjena i nulte stope emisija stakleničkih plinova
  . |
| --- | --- |

(6)

Stoga je ciljeve Istraživačkog programa Istraživačkog fonda nužno uskladiti s međunarodnim sporazumima, primjerice Pariškim
  sporazumom
  ,
  najboljim dostupnim
  znanstvenim
  dokazima
  ,
  posebno zaključcima Međuvladina panela Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, te
  tehnološkim i političkim ciljevima Unije
  , osobito
  u pogledu
  klimatskih promjena i nulte stope emisija stakleničkih plinova
  .

Amandman 3

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Istraživačkim programom trebala bi se obratiti posebna pozornost na istraživanje sirovina koje potječu od otpada iz ugljena s obzirom na njihov velik potencijal za razvoj visoko naprednih proizvoda u strateškim lancima vrijednosti, kao što su baterijske anode ili ugljična vlakna, te u kemijskoj industriji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Istraživačkim programom trebala bi se obratiti posebna pozornost na istraživanje sirovina koje potječu od otpada iz ugljena s obzirom na njihov velik potencijal za razvoj visoko naprednih proizvoda u strateškim lancima vrijednosti, kao što su baterijske anode ili ugljična vlakna, te u kemijskoj industriji.

Amandman 4

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 1.

Odluka 2008/376/EZ

Article 2 – subparagraph 2

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Istraživačkim se programom
  podupire zajedničko istraživanje
  u sektorima ugljena i čelika. Njime se isto tako podupiru napredne tehnologije u proizvodnji čistog čelika koje vode prema projektima proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika
  te
  istraživački projekti za upravljanje pravednom tranzicijom zatvorenih rudnika ugljena ili onih koji su u postupku zatvaranja i pripadajućom infrastrukturom u skladu s mehanizmom za pravednu tranziciju i člankom 4. stavkom 2. Odluke Vijeća 2003/76/EZ. Istraživački program u skladu je s političkim, znanstvenim i tehnološkim ciljevima Unije te nadopunjuje aktivnosti koje se provode u državama članicama i unutar postojećih istraživačkih programa
  EU-a
  , posebno okvirnog programa za istraživanje
  , tehnološki razvoj
  i 
  demonstracijske aktivnosti
  (dalje u tekstu: „istraživački okvirni program”).; | Istraživačkim se programom
  pruža potpora svim relevantnim dionicima, uključujući mala i srednja poduzeća, pri zajedničkom istraživanju
  u sektorima ugljena i čelika. Njime se isto tako podupiru napredne tehnologije u proizvodnji čistog čelika koje vode prema projektima proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika
  i
  istraživački projekti
  , uključujući velike industrijske istraživačke projekte,
  za upravljanje pravednom tranzicijom zatvorenih rudnika ugljena ili onih koji su u postupku zatvaranja i pripadajućom infrastrukturom u skladu s mehanizmom za pravednu tranziciju i člankom 4. stavkom 2. Odluke Vijeća 2003/76/EZ. Istraživački program u skladu je s političkim,
  socijalnim, ekonomskim, klimatskim, ekološkim,
  znanstvenim i tehnološkim ciljevima Unije te nadopunjuje aktivnosti koje se provode u državama članicama i unutar postojećih istraživačkih programa
  Unije
  , posebno
  programa Obzor Europa –
  Okvirnog programa za istraživanje i 
  inovacije
  (dalje u tekstu: „istraživački okvirni program”).
  Istraživački program osobito mora biti usklađen s Pariškim sporazumom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Istraživačkim se programom
  podupire zajedničko istraživanje
  u sektorima ugljena i čelika. Njime se isto tako podupiru napredne tehnologije u proizvodnji čistog čelika koje vode prema projektima proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika
  te
  istraživački projekti za upravljanje pravednom tranzicijom zatvorenih rudnika ugljena ili onih koji su u postupku zatvaranja i pripadajućom infrastrukturom u skladu s mehanizmom za pravednu tranziciju i člankom 4. stavkom 2. Odluke Vijeća 2003/76/EZ. Istraživački program u skladu je s političkim, znanstvenim i tehnološkim ciljevima Unije te nadopunjuje aktivnosti koje se provode u državama članicama i unutar postojećih istraživačkih programa
  EU-a
  , posebno okvirnog programa za istraživanje
  , tehnološki razvoj
  i 
  demonstracijske aktivnosti
  (dalje u tekstu: „istraživački okvirni program”).;

Istraživačkim se programom
  pruža potpora svim relevantnim dionicima, uključujući mala i srednja poduzeća, pri zajedničkom istraživanju
  u sektorima ugljena i čelika. Njime se isto tako podupiru napredne tehnologije u proizvodnji čistog čelika koje vode prema projektima proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika
  i
  istraživački projekti
  , uključujući velike industrijske istraživačke projekte,
  za upravljanje pravednom tranzicijom zatvorenih rudnika ugljena ili onih koji su u postupku zatvaranja i pripadajućom infrastrukturom u skladu s mehanizmom za pravednu tranziciju i člankom 4. stavkom 2. Odluke Vijeća 2003/76/EZ. Istraživački program u skladu je s političkim,
  socijalnim, ekonomskim, klimatskim, ekološkim,
  znanstvenim i tehnološkim ciljevima Unije te nadopunjuje aktivnosti koje se provode u državama članicama i unutar postojećih istraživačkih programa
  Unije
  , posebno
  programa Obzor Europa –
  Okvirnog programa za istraživanje i 
  inovacije
  (dalje u tekstu: „istraživački okvirni program”).
  Istraživački program osobito mora biti usklađen s Pariškim sporazumom.

Amandman 5

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 1.

Odluka 2008/376/EZ

Article 2 – subparagraph 2 a (new)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Istraživačkim programom podržavaju se istraživačke aktivnosti, uključujući demonstracijske projekte, koje približavaju tehnologije tržištu te su usmjerene na ciljeve određene za ugljen u odjeljku 3. i za čelik u odjeljku 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Istraživačkim programom podržavaju se istraživačke aktivnosti, uključujući demonstracijske projekte, koje približavaju tehnologije tržištu te su usmjerene na ciljeve određene za ugljen u odjeljku 3. i za čelik u odjeljku 4.

Amandman 6

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 2.

Odluka 2008/376/EZ

Article 4 – paragraph 1

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Istraživačkim projektima podupire se
  tranzicija
  prema klimatski neutralnom gospodarstvu Unije do 2050. s ciljem postupnog ukidanja fosilnih goriva, razvoja zamjenskih aktivnosti na lokacijama zatvorenih rudnika te sprječavanja štete u okolišu ili obnove okoliša oštećenoga zbog rudnika u procesu zatvaranja, zatvorenih rudnika i njihova okruženja. Projekti su posebno usmjereni na: | 1.   Istraživačkim projektima
  doprinosi se postizanju klimatskih ciljeva Unije za 2030. i
  podupire se
  industrija u tranziciji
  prema klimatski neutralnom gospodarstvu Unije do 2050. s ciljem postupnog ukidanja fosilnih goriva, razvoja zamjenskih aktivnosti na lokacijama zatvorenih rudnika
  ugljena ili termoelektrana na ugljen
  te sprječavanja štete u okolišu ili obnove okoliša oštećenoga zbog rudnika u procesu zatvaranja, zatvorenih rudnika i njihova okruženja.
  Ne dovodeći u pitanje članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  projekti su posebno usmjereni na: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Istraživačkim projektima podupire se
  tranzicija
  prema klimatski neutralnom gospodarstvu Unije do 2050. s ciljem postupnog ukidanja fosilnih goriva, razvoja zamjenskih aktivnosti na lokacijama zatvorenih rudnika te sprječavanja štete u okolišu ili obnove okoliša oštećenoga zbog rudnika u procesu zatvaranja, zatvorenih rudnika i njihova okruženja. Projekti su posebno usmjereni na:

1.   Istraživačkim projektima
  doprinosi se postizanju klimatskih ciljeva Unije za 2030. i
  podupire se
  industrija u tranziciji
  prema klimatski neutralnom gospodarstvu Unije do 2050. s ciljem postupnog ukidanja fosilnih goriva, razvoja zamjenskih aktivnosti na lokacijama zatvorenih rudnika
  ugljena ili termoelektrana na ugljen
  te sprječavanja štete u okolišu ili obnove okoliša oštećenoga zbog rudnika u procesu zatvaranja, zatvorenih rudnika i njihova okruženja.
  Ne dovodeći u pitanje članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  projekti su posebno usmjereni na:

Amandman 7

Amandman 7

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 2.

Članak 1. – točka 2.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 4. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | razvoj i testiranje tehnologija za hvatanje, upotrebu i skladištenje ugljika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

razvoj i testiranje tehnologija za hvatanje, upotrebu i skladištenje ugljika;

| (a) | razvoj i testiranje tehnologija za hvatanje, upotrebu i skladištenje ugljika
  povezanih s upotrebom ugljena, uključujući recikliranje ugljika u gorivima i materijalima, s ciljem promicanja kružnoga gospodarstva
  ; |
| --- | --- |

(a)

razvoj i testiranje tehnologija za hvatanje, upotrebu i skladištenje ugljika
  povezanih s upotrebom ugljena, uključujući recikliranje ugljika u gorivima i materijalima, s ciljem promicanja kružnoga gospodarstva
  ;

povezanih s upotrebom ugljena, uključujući recikliranje ugljika u gorivima i materijalima, s ciljem promicanja kružnoga gospodarstva

Amandman 8

Amandman 8

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 2.

Članak 1. – točka 2.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | upotrebu geotermalne
  energije na nekadašnjim lokacijama vađenja ugljena; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

upotrebu geotermalne
  energije na nekadašnjim lokacijama vađenja ugljena;

upotrebu geotermalne

| (b) | razvoj čiste
  energije na nekadašnjim lokacijama vađenja ugljena
  , pri čemu se posebna pozornost posvećuje energetskoj učinkovitosti i sigurnosti opskrbe, uključujući iskorištavanje geotermalnih resursa, skladištenje energije, e-goriva i vodika iz obnovljivih izvora
  ; |
| --- | --- |

(b)

(b)

razvoj čiste
  energije na nekadašnjim lokacijama vađenja ugljena
  , pri čemu se posebna pozornost posvećuje energetskoj učinkovitosti i sigurnosti opskrbe, uključujući iskorištavanje geotermalnih resursa, skladištenje energije, e-goriva i vodika iz obnovljivih izvora
  ;

razvoj čiste

, pri čemu se posebna pozornost posvećuje energetskoj učinkovitosti i sigurnosti opskrbe, uključujući iskorištavanje geotermalnih resursa, skladištenje energije, e-goriva i vodika iz obnovljivih izvora

Amandman 9

Amandman 9

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 2.

Članak 1. – točka 2.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 4. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b a) | konverziju infrastrukture za grijanje i hlađenje na ugljen, kao što su mreže za centralizirano grijanje i hlađenje te industrijski procesi, u infrastrukturu za alternativne načine grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora, kao što je geotermalna energija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b a)

(b a)

konverziju infrastrukture za grijanje i hlađenje na ugljen, kao što su mreže za centralizirano grijanje i hlađenje te industrijski procesi, u infrastrukturu za alternativne načine grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora, kao što je geotermalna energija;

konverziju infrastrukture za grijanje i hlađenje na ugljen, kao što su mreže za centralizirano grijanje i hlađenje te industrijski procesi, u infrastrukturu za alternativne načine grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora, kao što je geotermalna energija;

Amandman 10

Amandman 10

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 2.

Članak 1. – točka 2.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 4. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | energetski neutralnu upotrebu i proizvodnju sirovina od rudarskog otpada i ostataka iz zatvorenih rudnika ugljena ili
  onih
  u procesu zatvaranja, uz procjenu da je njihov utjecaj na klimu, okoliš i zdravlje sveden na najmanju moguću mjeru i niži od utjecaja alternativnih rješenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

energetski neutralnu upotrebu i proizvodnju sirovina od rudarskog otpada i ostataka iz zatvorenih rudnika ugljena ili
  onih
  u procesu zatvaranja, uz procjenu da je njihov utjecaj na klimu, okoliš i zdravlje sveden na najmanju moguću mjeru i niži od utjecaja alternativnih rješenja;

onih

| (c) | energetski neutralnu upotrebu i proizvodnju sirovina
  samo
  od
  već postojećeg
  rudarskog otpada i ostataka
  dobivenih
  iz zatvorenih rudnika ugljena ili
  rudnika ugljena
  u procesu zatvaranja, uz procjenu da je njihov utjecaj na klimu, okoliš i zdravlje sveden na najmanju moguću mjeru i niži od utjecaja alternativnih rješenja
  i u potpunosti u skladu s pristupom kružnoga gospodarstva
  ; |
| --- | --- |

(c)

energetski neutralnu upotrebu i proizvodnju sirovina
  samo
  od
  već postojećeg
  rudarskog otpada i ostataka
  dobivenih
  iz zatvorenih rudnika ugljena ili
  rudnika ugljena
  u procesu zatvaranja, uz procjenu da je njihov utjecaj na klimu, okoliš i zdravlje sveden na najmanju moguću mjeru i niži od utjecaja alternativnih rješenja
  i u potpunosti u skladu s pristupom kružnoga gospodarstva
  ;

samo

već postojećeg

dobivenih

rudnika ugljena

i u potpunosti u skladu s pristupom kružnoga gospodarstva

Amandman 11

Amandman 11

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 2.

Članak 1. – točka 2.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 4. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | promicanje
  razvoja učinkovitih programa za prekvalifikaciju i usavršavanje vještina
  radnika na koje je utjecalo postupno ukidanje ugljena
  . To uključuje istraživanje o osposobljavanju i prekvalifikaciji radne snage koja je bila ili je upravo zaposlena u sektoru ugljena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

promicanje
  razvoja učinkovitih programa za prekvalifikaciju i usavršavanje vještina
  radnika na koje je utjecalo postupno ukidanje ugljena
  . To uključuje istraživanje o osposobljavanju i prekvalifikaciji radne snage koja je bila ili je upravo zaposlena u sektoru ugljena.

promicanje

radnika na koje je utjecalo postupno ukidanje ugljena

| (e) | procjenu učinka na zapošljavanje u lokalnim zajednicama i regijama na koje utječe postupno ukidanje ugljena i promicanje
  razvoja
  regionalnog koncepta za gospodarski razvoj, otvaranja radnih mjesta te
  učinkovitih programa za prekvalifikaciju i usavršavanje vještina
  pogođenih radnika u tim regijama
  . To uključuje istraživanje o osposobljavanju i prekvalifikaciji radne snage koja je bila ili je upravo zaposlena u sektoru ugljena
  kao potporu rudarskim regijama u tranziciji
  . |
| --- | --- |

(e)

(e)

procjenu učinka na zapošljavanje u lokalnim zajednicama i regijama na koje utječe postupno ukidanje ugljena i promicanje
  razvoja
  regionalnog koncepta za gospodarski razvoj, otvaranja radnih mjesta te
  učinkovitih programa za prekvalifikaciju i usavršavanje vještina
  pogođenih radnika u tim regijama
  . To uključuje istraživanje o osposobljavanju i prekvalifikaciji radne snage koja je bila ili je upravo zaposlena u sektoru ugljena
  kao potporu rudarskim regijama u tranziciji
  .

procjenu učinka na zapošljavanje u lokalnim zajednicama i regijama na koje utječe postupno ukidanje ugljena i promicanje

regionalnog koncepta za gospodarski razvoj, otvaranja radnih mjesta te

pogođenih radnika u tim regijama

kao potporu rudarskim regijama u tranziciji

Amandman 12

Amandman 12

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 3.

Članak 1. – točka 3.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Istraživački projekti usmjereni su na bolesti povezane s rudarskim aktivnostima u cilju poboljšanja zdravlja ljudi koji žive u rudarskih regijama u tranziciji. Istraživačkim projektima osiguravaju se i zaštitne mjere pri zatvaranju rudnika i u već zatvorenim rudnicima.”; | Istraživački projekti usmjereni su na bolesti povezane s rudarskim aktivnostima
  , s posebnim naglaskom na bolestima uzrokovanima onečišćenjem zraka,
  u cilju poboljšanja zdravlja ljudi koji žive u rudarskih regijama u tranziciji. Istraživačkim projektima osiguravaju se i zaštitne mjere pri zatvaranju rudnika i u već zatvorenim rudnicima.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Istraživački projekti usmjereni su na bolesti povezane s rudarskim aktivnostima u cilju poboljšanja zdravlja ljudi koji žive u rudarskih regijama u tranziciji. Istraživačkim projektima osiguravaju se i zaštitne mjere pri zatvaranju rudnika i u već zatvorenim rudnicima.”;

Istraživački projekti usmjereni su na bolesti povezane s rudarskim aktivnostima
  , s posebnim naglaskom na bolestima uzrokovanima onečišćenjem zraka,
  u cilju poboljšanja zdravlja ljudi koji žive u rudarskih regijama u tranziciji. Istraživačkim projektima osiguravaju se i zaštitne mjere pri zatvaranju rudnika i u već zatvorenim rudnicima.”;

, s posebnim naglaskom na bolestima uzrokovanima onečišćenjem zraka,

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 4.

Članak 1. – točka 4.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 6. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Smanjenje učinaka
  rudnika
  ugljena u tranziciji na okoliš na najmanju moguću mjeru | Sprječavanje i
  smanjenje učinaka
  sektora
  ugljena u tranziciji na okoliš na najmanju moguću mjeru |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Smanjenje učinaka
  rudnika
  ugljena u tranziciji na okoliš na najmanju moguću mjeru

rudnika

Sprječavanje i
  smanjenje učinaka
  sektora
  ugljena u tranziciji na okoliš na najmanju moguću mjeru

Sprječavanje i

sektora

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 4.

Članak 1. – točka 4.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 6. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Prednost se daje projektima koji predviđaju jedno ili više od sljedećeg: | 2.   Prednost se daje projektima koji
  se temelje na inovativnim tehnologijama ili inovativnom povezivanju tehnologija i
  predviđaju jedno ili više od sljedećeg: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Prednost se daje projektima koji predviđaju jedno ili više od sljedećeg:

2.   Prednost se daje projektima koji
  se temelje na inovativnim tehnologijama ili inovativnom povezivanju tehnologija i
  predviđaju jedno ili više od sljedećeg:

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 4.

Članak 1. – točka 4.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 6. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | upravljanje rudarskim otpadom, filterskom prašinom i proizvodima desumporizacije iz rudnika ugljena u procesu zatvaranja i zatvorenih rudnika te njihova ponovna upotreba, popraćeni prema potrebi ostalim oblicima otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

upravljanje rudarskim otpadom, filterskom prašinom i proizvodima desumporizacije iz rudnika ugljena u procesu zatvaranja i zatvorenih rudnika te njihova ponovna upotreba, popraćeni prema potrebi ostalim oblicima otpada;

| (c) | upravljanje rudarskim otpadom, filterskom prašinom i proizvodima desumporizacije iz rudnika ugljena
  i termoelektrana na ugljen
  u procesu zatvaranja i zatvorenih rudnika
  i termoelektrana na ugljen
  te njihova ponovna upotreba, popraćeni prema potrebi ostalim oblicima otpada; |
| --- | --- |

(c)

(c)

upravljanje rudarskim otpadom, filterskom prašinom i proizvodima desumporizacije iz rudnika ugljena
  i termoelektrana na ugljen
  u procesu zatvaranja i zatvorenih rudnika
  i termoelektrana na ugljen
  te njihova ponovna upotreba, popraćeni prema potrebi ostalim oblicima otpada;

i termoelektrana na ugljen

i termoelektrana na ugljen

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 4.

Članak 1. – točka 4.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 6. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | vraćanje okoliša, posebno vode, zemljišta, tla i biološke raznolikosti, u početno stanje uklanjanjem nekadašnjih postrojenja ili postrojenja koja su u procesu zatvaranja
  , a koja su upotrebljavala ugljen
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

vraćanje okoliša, posebno vode, zemljišta, tla i biološke raznolikosti, u početno stanje uklanjanjem nekadašnjih postrojenja ili postrojenja koja su u procesu zatvaranja
  , a koja su upotrebljavala ugljen
  ;

, a koja su upotrebljavala ugljen

| (f) | vraćanje okoliša, posebno vode, zemljišta, tla i biološke raznolikosti, u početno stanje uklanjanjem nekadašnjih postrojenja
  povezanih s ugljenom
  ili postrojenja
  povezanih s ugljenom
  koja su u procesu zatvaranja; |
| --- | --- |

(f)

(f)

vraćanje okoliša, posebno vode, zemljišta, tla i biološke raznolikosti, u početno stanje uklanjanjem nekadašnjih postrojenja
  povezanih s ugljenom
  ili postrojenja
  povezanih s ugljenom
  koja su u procesu zatvaranja;

povezanih s ugljenom

povezanih s ugljenom

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 4.

Članak 1. – točka 4.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 6. – stavak 2. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | razvoj regionalnog koncepta diversifikacije gospodarskih aktivnosti za lokalni razvoj i stvaranje zelenih i kvalitetnih radnih mjesta s prilagođenom preobrazbom strukture zapošljavanja i prilagodbom vještina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

razvoj regionalnog koncepta diversifikacije gospodarskih aktivnosti za lokalni razvoj i stvaranje zelenih i kvalitetnih radnih mjesta s prilagođenom preobrazbom strukture zapošljavanja i prilagodbom vještina.

razvoj regionalnog koncepta diversifikacije gospodarskih aktivnosti za lokalni razvoj i stvaranje zelenih i kvalitetnih radnih mjesta s prilagođenom preobrazbom strukture zapošljavanja i prilagodbom vještina.

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 6.

Članak 1. – točka 6.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Cilj je istraživanja i tehnološkog razvoja razviti, demonstrirati i unaprijediti postupke proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika radi povećanja kvalitete proizvoda i produktivnosti. Znatno smanjenje emisija, potrošnje energije, ugljičnog otiska i drugih učinaka na okoliš te očuvanje resursa sastavni su dio traženih aktivnosti. Istraživački projekti bave se jednim ili više od sljedećih područja: | Cilj je istraživanja i tehnološkog razvoja razviti, demonstrirati i unaprijediti postupke proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika radi povećanja kvalitete proizvoda i produktivnosti
  , u bliskoj sinergiji s poduzećima koja djeluju u tom sektoru
  . Znatno smanjenje emisija, potrošnje energije, ugljičnog otiska i drugih učinaka na okoliš
  pomoću objektivno provjerljivih alata, parametara i podataka
  te očuvanje resursa sastavni su dio traženih aktivnosti. Istraživački projekti bave se jednim ili više od sljedećih područja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Cilj je istraživanja i tehnološkog razvoja razviti, demonstrirati i unaprijediti postupke proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika radi povećanja kvalitete proizvoda i produktivnosti. Znatno smanjenje emisija, potrošnje energije, ugljičnog otiska i drugih učinaka na okoliš te očuvanje resursa sastavni su dio traženih aktivnosti. Istraživački projekti bave se jednim ili više od sljedećih područja:

Cilj je istraživanja i tehnološkog razvoja razviti, demonstrirati i unaprijediti postupke proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika radi povećanja kvalitete proizvoda i produktivnosti
  , u bliskoj sinergiji s poduzećima koja djeluju u tom sektoru
  . Znatno smanjenje emisija, potrošnje energije, ugljičnog otiska i drugih učinaka na okoliš
  pomoću objektivno provjerljivih alata, parametara i podataka
  te očuvanje resursa sastavni su dio traženih aktivnosti. Istraživački projekti bave se jednim ili više od sljedećih područja:

, u bliskoj sinergiji s poduzećima koja djeluju u tom sektoru

pomoću objektivno provjerljivih alata, parametara i podataka

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 6.

Članak 1. – točka 6.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 8. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | inovativnim tehnologijama i rješenjima za procese proizvodnje željeza i čelika kojima se
  potiču
  međusektorske djelatnosti, demonstracijski projekti s integriranom proizvodnjom energije s nultom stopom emisija ugljika ili doprinosom čistom gospodarenju ugljikom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

inovativnim tehnologijama i rješenjima za procese proizvodnje željeza i čelika kojima se
  potiču
  međusektorske djelatnosti, demonstracijski projekti s integriranom proizvodnjom energije s nultom stopom emisija ugljika ili doprinosom čistom gospodarenju ugljikom.

potiču

| (g) | inovativnim tehnologijama i rješenjima za procese proizvodnje željeza i čelika kojima se
  olakšavaju
  međusektorske djelatnosti
  , sinergije, industrijski klasteri i simbioza, kako bi se omogućila veća kružnost
  , demonstracijski projekti s integriranom proizvodnjom energije s nultom stopom emisija ugljika ili doprinosom čistom gospodarenju ugljikom. |
| --- | --- |

(g)

(g)

inovativnim tehnologijama i rješenjima za procese proizvodnje željeza i čelika kojima se
  olakšavaju
  međusektorske djelatnosti
  , sinergije, industrijski klasteri i simbioza, kako bi se omogućila veća kružnost
  , demonstracijski projekti s integriranom proizvodnjom energije s nultom stopom emisija ugljika ili doprinosom čistom gospodarenju ugljikom.

olakšavaju

, sinergije, industrijski klasteri i simbioza, kako bi se omogućila veća kružnost

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 7.

Članak 1. – točka 7.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 9. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | poboljšanjem svojstava čelika kao što su mehanička i fizikalna svojstva, prikladnost za daljnju preradu te prikladnost za razne primjene i razne uvjete rada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

poboljšanjem svojstava čelika kao što su mehanička i fizikalna svojstva, prikladnost za daljnju preradu te prikladnost za razne primjene i razne uvjete rada;

| (b) | poboljšanjem svojstava čelika kao što su mehanička i fizikalna svojstva, prikladnost za daljnju preradu te prikladnost za razne primjene i razne uvjete rada
  , s posebnim naglaskom na reciklirani čelik
  ; |
| --- | --- |

(b)

(b)

poboljšanjem svojstava čelika kao što su mehanička i fizikalna svojstva, prikladnost za daljnju preradu te prikladnost za razne primjene i razne uvjete rada
  , s posebnim naglaskom na reciklirani čelik
  ;

, s posebnim naglaskom na reciklirani čelik

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 7.

Članak 1. – točka 7.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 9. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | produljenjem vijeka trajanja, a posebno poboljšanjem otpornosti čelika i čeličnih konstrukcija na toplinu i koroziju, mehanički i toplinski zamor i/ili druge učinke smanjenja kvalitete; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

produljenjem vijeka trajanja, a posebno poboljšanjem otpornosti čelika i čeličnih konstrukcija na toplinu i koroziju, mehanički i toplinski zamor i/ili druge učinke smanjenja kvalitete;

| (c) | produljenjem vijeka trajanja
  , dizajnom koji omogućuje kružnost, uključujući modularnost i učinkovitost materijala
  , a posebno poboljšanjem otpornosti čelika i čeličnih konstrukcija na toplinu i koroziju, mehanički i toplinski zamor i/ili druge učinke smanjenja kvalitete; |
| --- | --- |

(c)

(c)

produljenjem vijeka trajanja
  , dizajnom koji omogućuje kružnost, uključujući modularnost i učinkovitost materijala
  , a posebno poboljšanjem otpornosti čelika i čeličnih konstrukcija na toplinu i koroziju, mehanički i toplinski zamor i/ili druge učinke smanjenja kvalitete;

, dizajnom koji omogućuje kružnost, uključujući modularnost i učinkovitost materijala

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 7.

Članak 1. – točka 7.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 9. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | čelikom visokih performansi za primjene poput mobilnosti, uključujući održivost, ekološke projektantske metode, naknadnu ugradnju, lagani dizajn i/ili
  sigurnosna rješenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

čelikom visokih performansi za primjene poput mobilnosti, uključujući održivost, ekološke projektantske metode, naknadnu ugradnju, lagani dizajn i/ili
  sigurnosna rješenja.

sigurnosna rješenja.

| (g) | čelikom visokih performansi za primjene poput mobilnosti, uključujući održivost, ekološke projektantske metode, naknadnu ugradnju, lagani dizajn i/ili
  sigurnosno rješenje, kao što je čelik visoke čvrstoće
  . |
| --- | --- |

(g)

(g)

čelikom visokih performansi za primjene poput mobilnosti, uključujući održivost, ekološke projektantske metode, naknadnu ugradnju, lagani dizajn i/ili
  sigurnosno rješenje, kao što je čelik visoke čvrstoće
  .

sigurnosno rješenje, kao što je čelik visoke čvrstoće

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 8.

Članak 1. – točka 8.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 10. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | tehnikama recikliranja zastarjelog čelika i nusproizvoda iz različitih izvora i poboljšanjem kvalitete čeličnog otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

tehnikama recikliranja zastarjelog čelika i nusproizvoda iz različitih izvora i poboljšanjem kvalitete čeličnog otpada;

| (a) | tehnikama recikliranja
  i prenamjene
  zastarjelog čelika i nusproizvoda iz različitih izvora i poboljšanjem kvalitete čeličnog otpada
  , s posebnim naglaskom na izbjegavanje pogoršanja kvalitete čelika zbog kontaminacije ostalim metalima, npr. bakrom
  ; |
| --- | --- |

(a)

(a)

tehnikama recikliranja
  i prenamjene
  zastarjelog čelika i nusproizvoda iz različitih izvora i poboljšanjem kvalitete čeličnog otpada
  , s posebnim naglaskom na izbjegavanje pogoršanja kvalitete čelika zbog kontaminacije ostalim metalima, npr. bakrom
  ;

i prenamjene

, s posebnim naglaskom na izbjegavanje pogoršanja kvalitete čelika zbog kontaminacije ostalim metalima, npr. bakrom

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 8.

Članak 1. – točka 8.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 10. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | obradom otpada i oporabom vrijednih sekundarnih sirovina, uključujući trosku, unutar i izvan čeličana; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

obradom otpada i oporabom vrijednih sekundarnih sirovina, uključujući trosku, unutar i izvan čeličana;

| (b) | obradom otpada i oporabom vrijednih sekundarnih sirovina, uključujući trosku, unutar i izvan čeličana
  te ponovnom upotrebom sekundarnih sirovina, ostataka i nusproizvoda iz drugih industrija, kao što je biomasa, za proizvodnju i legiranje čelika
  ; |
| --- | --- |

(b)

(b)

obradom otpada i oporabom vrijednih sekundarnih sirovina, uključujući trosku, unutar i izvan čeličana
  te ponovnom upotrebom sekundarnih sirovina, ostataka i nusproizvoda iz drugih industrija, kao što je biomasa, za proizvodnju i legiranje čelika
  ;

te ponovnom upotrebom sekundarnih sirovina, ostataka i nusproizvoda iz drugih industrija, kao što je biomasa, za proizvodnju i legiranje čelika

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 8.

Članak 1. – točka 8.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 10. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | izradom razreda kvalitete čelika i dizajnom konstrukcija za lakše
  sakupljanje čelika radi recikliranja ili
  ponovne upotrebe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

izradom razreda kvalitete čelika i dizajnom konstrukcija za lakše
  sakupljanje čelika radi recikliranja ili
  ponovne upotrebe;

sakupljanje čelika radi recikliranja ili

| (d) | izradom razreda kvalitete čelika i dizajnom konstrukcija za lakše
  i poboljšano gospodarenje čeličnim otpadom i njegovo rastavljanje na kraju životnog vijeka, za omogućavanje lakšeg sakupljanja,
  ponovne upotrebe
  i recikliranja čelika i ostalih materijala
  ; |
| --- | --- |

(d)

(d)

izradom razreda kvalitete čelika i dizajnom konstrukcija za lakše
  i poboljšano gospodarenje čeličnim otpadom i njegovo rastavljanje na kraju životnog vijeka, za omogućavanje lakšeg sakupljanja,
  ponovne upotrebe
  i recikliranja čelika i ostalih materijala
  ;

i poboljšano gospodarenje čeličnim otpadom i njegovo rastavljanje na kraju životnog vijeka, za omogućavanje lakšeg sakupljanja,

i recikliranja čelika i ostalih materijala

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 1. – točka 9.

Članak 1. – točka 9.

Odluka 2008/376/EZ

Članak 10.a – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | poboljšanje upravljanja radnom snagom s pomoću prediktivnih modela za potražnju za radnom snagom i njezinu preraspodjelu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

poboljšanje upravljanja radnom snagom s pomoću prediktivnih modela za potražnju za radnom snagom i njezinu preraspodjelu.

poboljšanje upravljanja radnom snagom s pomoću prediktivnih modela za potražnju za radnom snagom i njezinu preraspodjelu.

---

(28)  Multilateralni ugovor, Poglavlje XXVII. Okoliš, 7.d Pariški sporazum. Stupio je na snagu 4. studenoga 2016.

28

(28)  

  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

28

SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

(28a)  
  Članak 2. stavak 1. točka (a) Pariškog sporazuma.

28a

Članak 2. stavak 1. točka (a) Pariškog sporazuma.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/267 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/267

---

P9_TA(2021)0239

Program Kreativna Europa ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 15/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14146/1/2020 – C9-0134/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14146/1/2020 – C9-0134/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. veljače 2019. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. veljače 2019. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0366),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0161/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL C 110, 22.3.2019., str. 87.

(2)  SL C 168, 16.5.2019., str. 37.

(3)  SL C 108, 26.03.2021., str. 934.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjave Komisije

U kontekstu uvodne izjave 23. i Priloga I. članka 1., posebne mjere (e) te članka 7. stavka 5. prethodno navedene uredbe, kako su se suzakonodavci dogovorili 14. prosinca 2020., Europska komisija potvrđuje svoju namjeru da objavi pozive na podnošenje prijava za višegodišnja bespovratna sredstva za rad, na koje se mogu javiti Orkestar mladih Europske unije i drugi subjekti te kojima bi se takvim subjektima osigurala stabilnost potrebna za rad. Ti će pozivi ovisiti o donošenju programâ rada, u kojima će se utvrditi točni uvjeti poziva, kao što je razdoblje za podnošenje prijava ili predviđeno trajanje sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Komisija nadalje potvrđuje svoju namjeru da prvi takav poziv pokrene u okviru godišnjeg programa rada za 2021. Ta namjera podliježe donošenju prethodno navedene uredbe i konačnom dogovoru o proračunu Unije za 2021.

Komisija žali zbog odluke suzakonodavaca da zadrže logotip potprograma MEDIA. To se protivi horizontalnom pristupu u okviru sljedećeg dugoročnog proračuna, u kojem ne postoje posebni logotipi za pojedine programe. Komisija nastoji osigurati da Europljani osjete povezanost s Unijom kao cjelinom, zahvaljujući uporabi jedinstvenog europskog amblema za različite programe Unije. Taj amblem, koji dijele sve institucije EU-a, bit će važan dio jednostavnih, dosljednih i obvezujućih zahtjeva u pogledu komunikacije i vidljivosti u svim programima. Radi postizanja općeg dogovora o programu Komisija može prihvatiti zadržavanje logotipa potprograma MEDIA pod uvjetom da ostane ograničeno na dotično programsko razdoblje.

Komisija ostaje uvjerena da su komunikacija i vidljivost djelovanja EU-a usmjerene prema široj javnosti djelotvornije bez posebnih logotipa za pojedine programe. Komisija je u svakom trenutku spremna obrazložiti taj svoj stav suzakonodavcima, znatno prije pregovora o sljedećem programskom razdoblju.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/269 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/269

---

P9_TA(2021)0246

Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 15/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05628/2/2021 – C9-0152/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05628/2/2021 – C9-0152/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. siječnja 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. siječnja 2019. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0630)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0630)),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0166/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 159, 10.5.2019., str. 63.

(2)  SL C 158, 30.4.2021., str. 850.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/270 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/270

---

P9_TA(2021)0247

Program „Fiscalis” za suradnju u području oporezivanja 2021. – 2027. ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Fiscalis” za suradnju u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 15/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06116/1/2021 – C9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06116/1/2021 – C9-0179/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0443), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0443),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0167/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0167/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji, koju Parlament iznimno cijeni i koja je bila ključna za postizanje konačnog dogovora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 118.

(2)  SL C 158, 30.4.2021., str. 459.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Vijeća

Vijeće prima na znanje interes Parlamenta za većom transparentnošću u vezi s provedbom zakonodavstva EU-a u području borbe protiv poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza. Vijeće u kontekstu pravnog okvira Ugovorâ kojim se uređuju međuinstitucijski odnosi prepoznaje dodanu vrijednost održavanja godišnjih razmjena stajališta s Europskim parlamentom i Komisijom o iskustvima stečenima u okviru programa „Fiscalis”, na temelju Komisijinih godišnjih izvješća o napretku.

---

četvrtak, 20. svibnja 2021.

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/272 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/272

---

P9_TA(2021)0254

Okoliš: Aarhuška uredba ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 20. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 15/46)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donesena je radi doprinosa provedbi obveza koje proizlaze iz Aarhuške konvencije utvrđivanjem pravila o njezinoj primjeni na institucije i tijela Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donesena je radi doprinosa provedbi obveza koje proizlaze iz Aarhuške konvencije utvrđivanjem pravila o njezinoj primjeni na institucije i tijela Unije.

| (2) | Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donesena je radi doprinosa provedbi obveza koje proizlaze iz Aarhuške konvencije utvrđivanjem pravila o njezinoj primjeni na institucije i tijela Unije.
  Ovom se Uredbom stoga izmjenjuje Uredba (EZ) br. 1367/2006 u svrhu provedbe članka 9. stavaka 3. i 4. Konvencije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donesena je radi doprinosa provedbi obveza koje proizlaze iz Aarhuške konvencije utvrđivanjem pravila o njezinoj primjeni na institucije i tijela Unije.
  Ovom se Uredbom stoga izmjenjuje Uredba (EZ) br. 1367/2006 u svrhu provedbe članka 9. stavaka 3. i 4. Konvencije.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | U Komunikaciji
  Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija
  od 11. prosinca 2019.
  pod nazivom „Europski zeleni plan”
  Komisija se obvezala razmotriti izmjenu Uredbe (EZ) br. 1367/2006 kako bi se poboljšao pristup upravnom i sudskom preispitivanju na razini Unije za građane i nevladine organizacije za zaštitu okoliša
  koje upitnom smatraju sukladnost odluka koje
  imaju učinak na okoliš s pravom zaštite okoliša. Komisija se isto tako obvezala poduzeti mjere za poboljšanje njihova pristupa pravosuđu pred nacionalnim sudovima u svim državama članicama. S tim ciljem objavila je Komunikaciju
  pod nazivom „Poboljšanje
  pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša u EU-u i državama
  članicama”
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

U Komunikaciji
  Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija
  od 11. prosinca 2019.
  pod nazivom „Europski zeleni plan”
  Komisija se obvezala razmotriti izmjenu Uredbe (EZ) br. 1367/2006 kako bi se poboljšao pristup upravnom i sudskom preispitivanju na razini Unije za građane i nevladine organizacije za zaštitu okoliša
  koje upitnom smatraju sukladnost odluka koje
  imaju učinak na okoliš s pravom zaštite okoliša. Komisija se isto tako obvezala poduzeti mjere za poboljšanje njihova pristupa pravosuđu pred nacionalnim sudovima u svim državama članicama. S tim ciljem objavila je Komunikaciju
  pod nazivom „Poboljšanje
  pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša u EU-u i državama
  članicama”
  .

| (3) | U Komunikaciji od 11. prosinca 2019.
  o europskom zelenom planu
  Komisija se obvezala razmotriti izmjenu Uredbe (EZ) br. 1367/2006 kako bi se poboljšao pristup upravnom i sudskom preispitivanju na razini Unije za građane i nevladine organizacije za zaštitu okoliša
  s konkretnim pitanjima o sukladnosti upravnih akata koji
  imaju učinak na okoliš s pravom zaštite okoliša. Komisija se isto tako obvezala poduzeti mjere za poboljšanje njihova pristupa pravosuđu pred nacionalnim sudovima u svim državama članicama. S tim ciljem objavila je
  svoju
  Komunikaciju
  od 14. listopada 2020. o poboljšanju
  pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša u EU-u i državama
  članicama, u kojoj potvrđuje da je „[p]ristup pravosuđu u pitanjima okoliša putem Suda EU-a i nacionalnih sudova kao sudova Unije važan [...] za ostvarenje prelaska na europski zeleni plan i jačanje uloge civilnog društva kao nadzornika u demokratskom prostoru”
  . |
| --- | --- |

(3)

U Komunikaciji od 11. prosinca 2019.
  o europskom zelenom planu
  Komisija se obvezala razmotriti izmjenu Uredbe (EZ) br. 1367/2006 kako bi se poboljšao pristup upravnom i sudskom preispitivanju na razini Unije za građane i nevladine organizacije za zaštitu okoliša
  s konkretnim pitanjima o sukladnosti upravnih akata koji
  imaju učinak na okoliš s pravom zaštite okoliša. Komisija se isto tako obvezala poduzeti mjere za poboljšanje njihova pristupa pravosuđu pred nacionalnim sudovima u svim državama članicama. S tim ciljem objavila je
  svoju
  Komunikaciju
  od 14. listopada 2020. o poboljšanju
  pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša u EU-u i državama
  članicama, u kojoj potvrđuje da je „[p]ristup pravosuđu u pitanjima okoliša putem Suda EU-a i nacionalnih sudova kao sudova Unije važan [...] za ostvarenje prelaska na europski zeleni plan i jačanje uloge civilnog društva kao nadzornika u demokratskom prostoru”
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | U članku 9. stavku 4. Aarhuške konvencije navodi se da sudski postupci u okviru područja primjene članka 9. stavka 3. te konvencije ne bi smjeli biti preskupi. Kako bi se osiguralo da sudski postupci u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 1367/2006 ne budu preskupi

   (1a)

  i da su predvidljivi za podnositelja zahtjeva, institucije ili tijela Unije trebali bi podnositi razumne zahtjeve za troškove kada su uspješni u parnici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

U članku 9. stavku 4. Aarhuške konvencije navodi se da sudski postupci u okviru područja primjene članka 9. stavka 3. te konvencije ne bi smjeli biti preskupi. Kako bi se osiguralo da sudski postupci u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 1367/2006 ne budu preskupi

   (1a)

  i da su predvidljivi za podnositelja zahtjeva, institucije ili tijela Unije trebali bi podnositi razumne zahtjeve za troškove kada su uspješni u parnici.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Uzimajući u obzir odredbe članka 9.
  stavka
   3. Aarhuške konvencije, kao i 
  pitanja koja je izrazio Odbor
  za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom (5), pravo Unije trebalo bi se uskladiti s odredbama Aarhuške konvencije o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na način koji je kompatibilan s temeljnim načelima prava Unije i njezinim sustavom sudskog preispitivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Uzimajući u obzir odredbe članka 9.
  stavka
   3. Aarhuške konvencije, kao i 
  pitanja koja je izrazio Odbor
  za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom (5), pravo Unije trebalo bi se uskladiti s odredbama Aarhuške konvencije o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na način koji je kompatibilan s temeljnim načelima prava Unije i njezinim sustavom sudskog preispitivanja.

| (4) | Uzimajući u obzir odredbe članka 9.
  stavaka
   3
  . i 4
  . Aarhuške konvencije, kao i 
  savjete Odbora
  za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom (5), pravo Unije trebalo bi se uskladiti s odredbama Aarhuške konvencije o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na način koji je kompatibilan s temeljnim načelima prava Unije
  , uključujući Ugovore,
  i njezinim sustavom sudskog preispitivanja.
  Uredbu (EZ) br. 1367/2006 treba izmijeniti u skladu s time. |
| --- | --- |

(4)

Uzimajući u obzir odredbe članka 9.
  stavaka
   3
  . i 4
  . Aarhuške konvencije, kao i 
  savjete Odbora
  za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom (5), pravo Unije trebalo bi se uskladiti s odredbama Aarhuške konvencije o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na način koji je kompatibilan s temeljnim načelima prava Unije
  , uključujući Ugovore,
  i njezinim sustavom sudskog preispitivanja.
  Uredbu (EZ) br. 1367/2006 treba izmijeniti u skladu s time.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | U članku 9. stavku 3. Aarhuške konvencije navedeno je da je u okviru svog nacionalnog zakonodavstva svaka stranka dužna pripadnicima javnosti koji udovoljavaju mjerilima iz domaćeg zakonodavstva osigurati pristup sudbenim postupcima ili drugim postupcima ocjene (preispitivanja) kojima se osporava materijalna i proceduralna zakonitost neke odluke, čina ili propusta koji su u suprotnosti s odredbama domaćega zakonodavstva koje se odnosi na okoliš. Postupak upravnog preispitivanja iz Aarhuške uredbe dopunjuje Unijin opći sustav upravnih i sudskih preispitivanja kojim se pripadnicima javnosti omogućuje da se preispitaju upravni akti putem izravnih sudskih postupaka na razini Unije, odnosno na temelju članka 263. stavka 4. UFEU-a i u skladu s člankom 267. UFEU-a, pred nacionalnim sudovima koji čine sastavni dio Unijinog sustava u skladu s Ugovorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

U članku 9. stavku 3. Aarhuške konvencije navedeno je da je u okviru svog nacionalnog zakonodavstva svaka stranka dužna pripadnicima javnosti koji udovoljavaju mjerilima iz domaćeg zakonodavstva osigurati pristup sudbenim postupcima ili drugim postupcima ocjene (preispitivanja) kojima se osporava materijalna i proceduralna zakonitost neke odluke, čina ili propusta koji su u suprotnosti s odredbama domaćega zakonodavstva koje se odnosi na okoliš. Postupak upravnog preispitivanja iz Aarhuške uredbe dopunjuje Unijin opći sustav upravnih i sudskih preispitivanja kojim se pripadnicima javnosti omogućuje da se preispitaju upravni akti putem izravnih sudskih postupaka na razini Unije, odnosno na temelju članka 263. stavka 4. UFEU-a i u skladu s člankom 267. UFEU-a, pred nacionalnim sudovima koji čine sastavni dio Unijinog sustava u skladu s Ugovorima.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Ograničenje internog preispitivanja na upravne akte pojedinačnog područja primjene, predviđeno Uredbom (EZ) br. 1367/2006,
  glavna
  je
  prepreka
  nevladinim organizacijama za zaštitu okoliša u traženju upućivanja na interno preispitivanje prema članku 10. te Uredbe, kao i u pogledu upravnih akata šireg područja primjene. Stoga je
  potrebno
  proširiti područje primjene postupka internog preispitivanja utvrđeno u toj Uredbi tako da obuhvaća nezakonodavne akte općeg područja primjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Ograničenje internog preispitivanja na upravne akte pojedinačnog područja primjene, predviđeno Uredbom (EZ) br. 1367/2006,
  glavna
  je
  prepreka
  nevladinim organizacijama za zaštitu okoliša u traženju upućivanja na interno preispitivanje prema članku 10. te Uredbe, kao i u pogledu upravnih akata šireg područja primjene. Stoga je
  potrebno
  proširiti područje primjene postupka internog preispitivanja utvrđeno u toj Uredbi tako da obuhvaća nezakonodavne akte općeg područja primjene.

| (5) | Ograničenje internog preispitivanja na upravne akte pojedinačnog područja primjene, predviđeno Uredbom (EZ) br. 1367/2006,
  bilo
  je
  glavni razlog za neprihvatljivost
  nevladinim organizacijama za zaštitu okoliša u traženju upućivanja na interno preispitivanje prema članku 10. te Uredbe, kao i u pogledu upravnih akata šireg područja primjene. Stoga je
  primjereno
  proširiti područje primjene postupka internog preispitivanja utvrđeno u toj Uredbi tako da obuhvaća nezakonodavne akte općeg područja primjene. |
| --- | --- |

(5)

Ograničenje internog preispitivanja na upravne akte pojedinačnog područja primjene, predviđeno Uredbom (EZ) br. 1367/2006,
  bilo
  je
  glavni razlog za neprihvatljivost
  nevladinim organizacijama za zaštitu okoliša u traženju upućivanja na interno preispitivanje prema članku 10. te Uredbe, kao i u pogledu upravnih akata šireg područja primjene. Stoga je
  primjereno
  proširiti područje primjene postupka internog preispitivanja utvrđeno u toj Uredbi tako da obuhvaća nezakonodavne akte općeg područja primjene.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Definicija upravnog akta u smislu Uredbe (EZ) br. 1367/2006 trebala bi obuhvaćati nezakonodavne akte. Međutim, nezakonodavni akt može podrazumijevati provedbene mjere na nacionalnoj razini za koje
  nevladine organizacije za zaštitu okoliša mogu
  ishoditi sudsku zaštitu, uključujući pred Sudom Europske Unije (Sud EU-a) putem prethodnog postupka u skladu s člankom 267. UFEU-a.
  Stoga je iz područja primjene internog preispitivanja potrebno izuzeti odredbe nezakonodavnih akata za koje pravo Unije izričito zahtijeva provedbene mjere na nacionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Definicija upravnog akta u smislu Uredbe (EZ) br. 1367/2006 trebala bi obuhvaćati nezakonodavne akte. Međutim, nezakonodavni akt može podrazumijevati provedbene mjere na nacionalnoj razini za koje
  nevladine organizacije za zaštitu okoliša mogu
  ishoditi sudsku zaštitu, uključujući pred Sudom Europske Unije (Sud EU-a) putem prethodnog postupka u skladu s člankom 267. UFEU-a.
  Stoga je iz područja primjene internog preispitivanja potrebno izuzeti odredbe nezakonodavnih akata za koje pravo Unije izričito zahtijeva provedbene mjere na nacionalnoj razini.

| (6) | Definicija upravnog akta u smislu Uredbe (EZ) br. 1367/2006 trebala bi obuhvaćati nezakonodavne akte. Međutim, nezakonodavni akt može podrazumijevati provedbene mjere na nacionalnoj razini za koje
  se može
  ishoditi sudsku zaštitu, uključujući pred Sudom Europske Unije (Sud EU-a) putem prethodnog postupka u skladu s člankom 267. UFEU-a. |
| --- | --- |

(6)

Definicija upravnog akta u smislu Uredbe (EZ) br. 1367/2006 trebala bi obuhvaćati nezakonodavne akte. Međutim, nezakonodavni akt može podrazumijevati provedbene mjere na nacionalnoj razini za koje
  se može
  ishoditi sudsku zaštitu, uključujući pred Sudom Europske Unije (Sud EU-a) putem prethodnog postupka u skladu s člankom 267. UFEU-a.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Radi pravne sigurnosti, da bi se određena odredba izuzela iz pojma upravnog akta, pravo Unije mora izričito zahtijevati donošenje provedbenih akata za tu odredbu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Radi pravne sigurnosti, da bi se određena odredba izuzela iz pojma upravnog akta, pravo Unije mora izričito zahtijevati donošenje provedbenih akata za tu odredbu.

Briše se.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1367/2006 obuhvaćeni su akti doneseni u okviru prava zaštite okoliša. Suprotno tomu, člankom 9. stavkom 3. Aarhuške konvencije obuhvaćeno je osporavanje akata koji su „u suprotnosti” s pravom koje se odnosi na okoliš. Stoga je potrebno pojasniti da bi se interno preispitivanje trebalo provesti kako bi se provjerilo je li upravni akt u suprotnosti s pravom zaštite okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1367/2006 obuhvaćeni su akti doneseni u okviru prava zaštite okoliša. Suprotno tomu, člankom 9. stavkom 3. Aarhuške konvencije obuhvaćeno je osporavanje akata koji su „u suprotnosti” s pravom koje se odnosi na okoliš. Stoga je potrebno pojasniti da bi se interno preispitivanje trebalo provesti kako bi se provjerilo je li upravni akt u suprotnosti s pravom zaštite okoliša.

| (9) | Područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1367/2006 obuhvaćeni su akti doneseni u okviru prava zaštite okoliša. Suprotno tomu, člankom 9. stavkom 3. Aarhuške konvencije obuhvaćeno je osporavanje akata
  ili propusta
  koji su „u suprotnosti” s pravom koje se odnosi na okoliš. Stoga je potrebno pojasniti
  , u skladu sa sudskom praksom Suda EU-a,
  da bi se interno preispitivanje trebalo provesti kako bi se provjerilo je li upravni akt, u suprotnosti s pravom zaštite okoliša
  u smislu članka 2. stavka 1. točke (f)
  . |
| --- | --- |

(9)

Područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1367/2006 obuhvaćeni su akti doneseni u okviru prava zaštite okoliša. Suprotno tomu, člankom 9. stavkom 3. Aarhuške konvencije obuhvaćeno je osporavanje akata
  ili propusta
  koji su „u suprotnosti” s pravom koje se odnosi na okoliš. Stoga je potrebno pojasniti
  , u skladu sa sudskom praksom Suda EU-a,
  da bi se interno preispitivanje trebalo provesti kako bi se provjerilo je li upravni akt, u suprotnosti s pravom zaštite okoliša
  u smislu članka 2. stavka 1. točke (f)
  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Pri procjeni toga sadržava li upravni akt odredbe koje
  zbog svojih učinaka
  mogu biti u suprotnosti s pravom
  zaštite okoliša EU-a
  , potrebno je razmotriti imaju li takve odredbe negativan učinak na postizanje ciljeva politike Unije u području okoliša utvrđene u članku 191.
  UFEU-a. Kao rezultat toga
  , mehanizam internog preispitivanja trebao bi obuhvaćati i akte koji su doneseni u provedbi politika osim politike Unije u području okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Pri procjeni toga sadržava li upravni akt odredbe koje
  zbog svojih učinaka
  mogu biti u suprotnosti s pravom
  zaštite okoliša EU-a
  , potrebno je razmotriti imaju li takve odredbe negativan učinak na postizanje ciljeva politike Unije u području okoliša utvrđene u članku 191.
  UFEU-a. Kao rezultat toga
  , mehanizam internog preispitivanja trebao bi obuhvaćati i akte koji su doneseni u provedbi politika osim politike Unije u području okoliša.

| (10) | Pri procjeni toga sadržava li upravni akt odredbe koje mogu biti u suprotnosti s pravom
  koje se odnosi na okoliš u smislu članka 2. stavka 1. točke (f)
  , potrebno je
  u skladu sa sudskom praksom Suda EU-a
  razmotriti imaju li takve odredbe negativan učinak na postizanje ciljeva politike Unije u području okoliša utvrđene u članku 191.
  Ako je to slučaj
  , mehanizam internog preispitivanja trebao bi obuhvaćati i akte koji su doneseni u provedbi politika osim politike Unije u području okoliša. |
| --- | --- |

(10)

Pri procjeni toga sadržava li upravni akt odredbe koje mogu biti u suprotnosti s pravom
  koje se odnosi na okoliš u smislu članka 2. stavka 1. točke (f)
  , potrebno je
  u skladu sa sudskom praksom Suda EU-a
  razmotriti imaju li takve odredbe negativan učinak na postizanje ciljeva politike Unije u području okoliša utvrđene u članku 191.
  Ako je to slučaj
  , mehanizam internog preispitivanja trebao bi obuhvaćati i akte koji su doneseni u provedbi politika osim politike Unije u području okoliša.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | S obzirom na članak 263. stavak 1. UFEU-a, kako ga tumači Sud

   (1a)

  , smatra se da akt ima vanjske učinke te bi stoga mogao podlijegati zahtjevu za preispitivanje, ako za cilj ima postizanje pravnih učinaka u odnosu na treće strane. Upravni akti, kao što su imenovanja ili pripremni akti, koji za cilj nemaju postizanje pravnih učinaka u odnosu na treće strane i ne mogu se smatrati aktima koji imaju vanjske učinke, u skladu sa sudskom praksom Suda EU-a, stoga ne bi smjeli predstavljati upravne akte u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

S obzirom na članak 263. stavak 1. UFEU-a, kako ga tumači Sud

   (1a)

  , smatra se da akt ima vanjske učinke te bi stoga mogao podlijegati zahtjevu za preispitivanje, ako za cilj ima postizanje pravnih učinaka u odnosu na treće strane. Upravni akti, kao što su imenovanja ili pripremni akti, koji za cilj nemaju postizanje pravnih učinaka u odnosu na treće strane i ne mogu se smatrati aktima koji imaju vanjske učinke, u skladu sa sudskom praksom Suda EU-a, stoga ne bi smjeli predstavljati upravne akte u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10b) | Kako bi se zajamčila pravna dosljednost, smatra se da akt ima pravne učinke te da stoga može podlijegati zahtjevu za preispitivanje u skladu s člankom 263. stavkom 1. UFEU-a, kako ga tumači Sud

   (1a)

  . Ako se smatra da akt ima pravne učinke, to znači da može podlijegati zahtjevu za preispitivanje, bez obzira na svoj oblik, jer se njegova priroda razmatra u odnosu na njegove učinke, cilj i sadržaj

   (1b)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10b)

Kako bi se zajamčila pravna dosljednost, smatra se da akt ima pravne učinke te da stoga može podlijegati zahtjevu za preispitivanje u skladu s člankom 263. stavkom 1. UFEU-a, kako ga tumači Sud

   (1a)

  . Ako se smatra da akt ima pravne učinke, to znači da može podlijegati zahtjevu za preispitivanje, bez obzira na svoj oblik, jer se njegova priroda razmatra u odnosu na njegove učinke, cilj i sadržaj

   (1b)

  .

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10c) | Postupovni rokovi u pogledu upravnog i/ili sudbenog nadzora trebali bi se primjenjivati tek kada se zainteresirane osobe upoznaju sa sadržajem upravnog akta u vezi s važnim javnim interesom kojeg štiti pravo zaštite okoliša i koji je zatim predmet osporavanja, posebice u slučajevima u kojima se pojedinačni upravni akt smatra zastarjelim. To je nužno kako bi se izbjegle prakse koje bi mogle biti u suprotnosti s člankom 9. Aarhuške konvencije i sudskom praksom Suda EU-a (vidi presudu Suda od 12. studenoga 2019. u predmetu C-261/18, Komisija protiv Irske

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10c)

Postupovni rokovi u pogledu upravnog i/ili sudbenog nadzora trebali bi se primjenjivati tek kada se zainteresirane osobe upoznaju sa sadržajem upravnog akta u vezi s važnim javnim interesom kojeg štiti pravo zaštite okoliša i koji je zatim predmet osporavanja, posebice u slučajevima u kojima se pojedinačni upravni akt smatra zastarjelim. To je nužno kako bi se izbjegle prakse koje bi mogle biti u suprotnosti s člankom 9. Aarhuške konvencije i sudskom praksom Suda EU-a (vidi presudu Suda od 12. studenoga 2019. u predmetu C-261/18, Komisija protiv Irske

   (1a)

  .

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10d) | Rani i učinkoviti načini sudjelovanja javnosti u stvaranju i donošenju zakonodavnih i nezakonodavnih akata Unije važni su kako bi se u ranoj fazi mogli riješiti problemi i procijeniti postoji li potreba za daljnjim prijedlogom za horizontalno poboljšanje sudjelovanja javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10d)

Rani i učinkoviti načini sudjelovanja javnosti u stvaranju i donošenju zakonodavnih i nezakonodavnih akata Unije važni su kako bi se u ranoj fazi mogli riješiti problemi i procijeniti postoji li potreba za daljnjim prijedlogom za horizontalno poboljšanje sudjelovanja javnosti.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | S obzirom na ključnu ulogu nevladinih organizacija za zaštitu okoliša u podizanju svijesti i pokretanju pravnih postupaka, institucije ili tijela Unije trebali bi osigurati odgovarajući pristup informacijama, sudjelovanju i pravosuđu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

S obzirom na ključnu ulogu nevladinih organizacija za zaštitu okoliša u podizanju svijesti i pokretanju pravnih postupaka, institucije ili tijela Unije trebali bi osigurati odgovarajući pristup informacijama, sudjelovanju i pravosuđu.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | U skladu sa sudskom praksom Suda EU-a (6),
  nevladine organizacije za zaštitu okoliša koje zahtijevaju
  interno preispitivanje upravnog akta
  moraju
  pri navođenju osnove svojeg zahtjeva za preispitivanje navesti sve bitne činjenice ili sve pravne argumente koji mogu izazivati ozbiljne, tj. bitne dvojbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

U skladu sa sudskom praksom Suda EU-a (6),
  nevladine organizacije za zaštitu okoliša koje zahtijevaju
  interno preispitivanje upravnog akta
  moraju
  pri navođenju osnove svojeg zahtjeva za preispitivanje navesti sve bitne činjenice ili sve pravne argumente koji mogu izazivati ozbiljne, tj. bitne dvojbe.

| (12) | U skladu sa sudskom praksom Suda EU-a (6),
  strana koja zahtijeva
  interno preispitivanje upravnog akta
  mora
  pri navođenju osnove svojeg zahtjeva za preispitivanje navesti sve bitne činjenice ili sve pravne argumente koji mogu izazivati ozbiljne, tj. bitne dvojbe.
  Taj zahtjev trebao bi se također primjenjivati u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006. |
| --- | --- |

(12)

U skladu sa sudskom praksom Suda EU-a (6),
  strana koja zahtijeva
  interno preispitivanje upravnog akta
  mora
  pri navođenju osnove svojeg zahtjeva za preispitivanje navesti sve bitne činjenice ili sve pravne argumente koji mogu izazivati ozbiljne, tj. bitne dvojbe.
  Taj zahtjev trebao bi se također primjenjivati u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Tijekom razmatranja zahtjeva za interno preispitivanje, druge strane na koje predmetni zahtjev izravno utječe, kao što su trgovačka društva ili javna tijela, trebale bi moći podnijeti primjedbe dotičnoj instituciji ili tijelu Unije u rokovima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1367/2006. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Tijekom razmatranja zahtjeva za interno preispitivanje, druge strane na koje predmetni zahtjev izravno utječe, kao što su trgovačka društva ili javna tijela, trebale bi moći podnijeti primjedbe dotičnoj instituciji ili tijelu Unije u rokovima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1367/2006.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12b) | U skladu sa sudskom praksom Suda EU-a

   (1a)

  , ako mjera državne potpore iz članka 107. UFEU-a podrazumijeva povredu prava EU-a o okolišu, ta se mjera državne potpore ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem. Komisija bi trebala donijeti jasne smjernice kako bi olakšala procjenu usklađenosti državne potpore s relevantnim odredbama prava Unije, uključujući pravo Unije koje se odnose na okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12b)

U skladu sa sudskom praksom Suda EU-a

   (1a)

  , ako mjera državne potpore iz članka 107. UFEU-a podrazumijeva povredu prava EU-a o okolišu, ta se mjera državne potpore ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem. Komisija bi trebala donijeti jasne smjernice kako bi olakšala procjenu usklađenosti državne potpore s relevantnim odredbama prava Unije, uključujući pravo Unije koje se odnose na okoliš.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12c) | Uredbom (EZ) br. 1367/2006 utvrđuju se zajedničke odredbe, područje primjene i definicije pristupa informacijama, sudjelovanja javnosti u donošenju odluka i pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša na razini Unije. To je prikladno i time se doprinosi pravnoj sigurnosti i povećava transparentnost provedbenih mjera koje se poduzimaju u odnosu na obveze koje proizlaze iz Aarhuške konvencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12c)

Uredbom (EZ) br. 1367/2006 utvrđuju se zajedničke odredbe, područje primjene i definicije pristupa informacijama, sudjelovanja javnosti u donošenju odluka i pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša na razini Unije. To je prikladno i time se doprinosi pravnoj sigurnosti i povećava transparentnost provedbenih mjera koje se poduzimaju u odnosu na obveze koje proizlaze iz Aarhuške konvencije.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12d) | Područje primjene postupka preispitivanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006 trebalo bi obuhvaćati i materijalnu i postupovnu zakonitost akta koji se osporava. U skladu sa sudskom praksom Suda EU-a, postupci na temelju članka 263. stavka 4. UFEU-a i članka 12. Uredbe (EZ) br. 1367/2006 ne mogu se temeljiti na razlozima ili dokazima koji se ne pojavljuju u zahtjevu za preispitivanje jer bi u protivnom svrha zahtjeva iz članka 10. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1367/2006 u vezi s izjavom o razlozima preispitivanja takvog zahtjeva postala suvišna, a predmet postupka koji je pokrenut na temelju zahtjeva bio bi izmijenjen

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12d)

Područje primjene postupka preispitivanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006 trebalo bi obuhvaćati i materijalnu i postupovnu zakonitost akta koji se osporava. U skladu sa sudskom praksom Suda EU-a, postupci na temelju članka 263. stavka 4. UFEU-a i članka 12. Uredbe (EZ) br. 1367/2006 ne mogu se temeljiti na razlozima ili dokazima koji se ne pojavljuju u zahtjevu za preispitivanje jer bi u protivnom svrha zahtjeva iz članka 10. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1367/2006 u vezi s izjavom o razlozima preispitivanja takvog zahtjeva postala suvišna, a predmet postupka koji je pokrenut na temelju zahtjeva bio bi izmijenjen

   (1a)

  .

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Akti koje su donijela javna tijela država članica, uključujući nacionalne provedbene mjere donesene na razini države članice koje se zahtijevaju nezakonodavnim aktom u skladu s pravom Unije, nisu obuhvaćeni područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1367/2006, u skladu s Ugovorima i načelom autonomije nacionalnih sudova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Akti koje su donijela javna tijela država članica, uključujući nacionalne provedbene mjere donesene na razini države članice koje se zahtijevaju nezakonodavnim aktom u skladu s pravom Unije, nisu obuhvaćeni područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1367/2006, u skladu s Ugovorima i načelom autonomije nacionalnih sudova.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a osobito pravo na dobru upravu (članak 41.) i pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje (članak 47.). Ovom se Uredbom doprinosi učinkovitosti Unijinog sustava upravnog i sudskog preispitivanja i, posljedično, ojačava se primjena članaka 41. i 47. Povelje, čime se doprinosi vladavini prava iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a osobito pravo na dobru upravu (članak 41.) i pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje (članak 47.). Ovom se Uredbom doprinosi učinkovitosti Unijinog sustava upravnog i sudskog preispitivanja i, posljedično, ojačava se primjena članaka 41. i 47. Povelje, čime se doprinosi vladavini prava iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU).

| (14) | Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a osobito
  načelo zaštite okoliša (članak 37.),
  pravo na dobru upravu (članak 41.) i pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje (članak 47.). Ovom se Uredbom doprinosi učinkovitosti Unijinog sustava upravnog i sudskog preispitivanja
  u pitanjima okoliša
  i, posljedično, ojačava se primjena članaka 
  37.,
  41. i 47. Povelje, čime se doprinosi vladavini prava iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). |
| --- | --- |

(14)

Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a osobito
  načelo zaštite okoliša (članak 37.),
  pravo na dobru upravu (članak 41.) i pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje (članak 47.). Ovom se Uredbom doprinosi učinkovitosti Unijinog sustava upravnog i sudskog preispitivanja
  u pitanjima okoliša
  i, posljedično, ojačava se primjena članaka 
  37.,
  41. i 47. Povelje, čime se doprinosi vladavini prava iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU).

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 2. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | „upravni akt” znači svaki nezakonodavni akt koji je donijela institucija ili tijelo EU-a, koji ima
  pravno obvezujuće
  i vanjske učinke te sadržava odredbe koje
  zbog svojih učinaka
  mogu biti u suprotnosti s pravom zaštite okoliša u smislu članka 2. stavka 1. točke (f)
  , osim onih odredbi ovog akta za
  koje
  pravo Unije izričito zahtijeva provedbene mjere na razini Unije ili nacionalnoj razini
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(g)

„upravni akt” znači svaki nezakonodavni akt koji je donijela institucija ili tijelo EU-a, koji ima
  pravno obvezujuće
  i vanjske učinke te sadržava odredbe koje
  zbog svojih učinaka
  mogu biti u suprotnosti s pravom zaštite okoliša u smislu članka 2. stavka 1. točke (f)
  , osim onih odredbi ovog akta za
  koje
  pravo Unije izričito zahtijeva provedbene mjere na razini Unije ili nacionalnoj razini
  ;

| (g) | „upravni akt” znači svaki nezakonodavni akt koji je donijela institucija ili tijelo EU-a, koji ima
  pravne
  i vanjske učinke te sadržava odredbe koje mogu biti u suprotnosti s pravom zaštite okoliša u smislu članka 2. stavka 1. točke (f)
  ; upravni akti ne obuhvaćaju akte koje donose javna tijela država članica; |
| --- | --- |

(g)

„upravni akt” znači svaki nezakonodavni akt koji je donijela institucija ili tijelo EU-a, koji ima
  pravne
  i vanjske učinke te sadržava odredbe koje mogu biti u suprotnosti s pravom zaštite okoliša u smislu članka 2. stavka 1. točke (f)
  ; upravni akti ne obuhvaćaju akte koje donose javna tijela država članica;

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a. | članak 2. stavak 2. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Izmjena

1a.

2.   Upravni akti i upravni propusti ne uključuju mjere koje su institucije i tijela Zajednice poduzeli odnosno propustili poduzeti u svojstvu tijela za upravni nadzor
  , primjerice
  na temelju:

„2.
     Upravni akti i upravni propusti ne uključuju mjere koje su institucije i tijela Zajednice poduzeli odnosno propustili poduzeti u svojstvu tijela za upravni nadzor na temelju:

| (a) | članaka 81., 82.
  , 86
  . i 
  87
  .
  Ugovora
  (pravila
  tržišnog natjecanja
  ); |
| --- | --- |

(a)

članaka 81., 82.
  , 86
  . i 
  87
  .
  Ugovora
  (pravila
  tržišnog natjecanja
  );

, 86

87

Ugovora

tržišnog natjecanja

| (a) | članaka 81.
  i
  82.
  Ugovora [članci 101
  . i 
  102
  .
  UFEU-a]
  (
  uključujući
  pravila
  o koncentracijama
  ); |
| --- | --- |

(a)

članaka 81.
  i
  82.
  Ugovora [članci 101
  . i 
  102
  .
  UFEU-a]
  (
  uključujući
  pravila
  o koncentracijama
  );

i

Ugovora [članci 101

102

UFEU-a]

uključujući

o koncentracijama

| (b) | članaka 226. i 228. Ugovora (postupci zbog povrede obveza iz Ugovora); |
| --- | --- |

(b)

članaka 226. i 228. Ugovora (postupci zbog povrede obveza iz Ugovora);

| (b) | članaka 226. i 228. Ugovora
  [članci 258. i 260. UFEU-a]
  (postupci zbog povrede obveza iz Ugovora); |
| --- | --- |

(b)

članaka 226. i 228. Ugovora
  [članci 258. i 260. UFEU-a]
  (postupci zbog povrede obveza iz Ugovora);

[članci 258. i 260. UFEU-a]

| (c) | članka 195. Ugovora (postupci Europskog ombudsmana); |
| --- | --- |

(c)

članka 195. Ugovora (postupci Europskog ombudsmana);

| (c) | članka 195. Ugovora
  [članak 228. UFEU-a]
  (postupci Europskog ombudsmana); |
| --- | --- |

(c)

članka 195. Ugovora
  [članak 228. UFEU-a]
  (postupci Europskog ombudsmana);

[članak 228. UFEU-a]

| (d) | članka 280. Ugovora (postupci OLAF-a). |
| --- | --- |

(d)

članka 280. Ugovora (postupci OLAF-a).

| (d) | članka 280. Ugovora
  [članak 325. UFEU-a]
  (postupci OLAF-a). |
| --- | --- |

(d)

članka 280. Ugovora
  [članak 325. UFEU-a]
  (postupci OLAF-a).

[članak 325. UFEU-a]

| (da) | članaka 86. i 87. UFEU-a [članci 106. i 107. UFEU-a] (pravila tržišnog natjecanja) do ... [18 mjeseci od donošenja ove Uredbe]. |
| --- | --- |

(da)

(da)

članaka 86. i 87. UFEU-a [članci 106. i 107. UFEU-a] (pravila tržišnog natjecanja) do ... [18 mjeseci od donošenja ove Uredbe].

članaka 86. i 87. UFEU-a [članci 106. i 107. UFEU-a] (pravila tržišnog natjecanja) do ... [18 mjeseci od donošenja ove Uredbe].

| (db) | Najkasnije ... [18 mjeseci od donošenja ove Uredbe], Komisija donosi smjernice kako bi olakšala procjenu usklađenosti državne potpore s relevantnim odredbama prava Unije koje se odnose na okoliš, uključujući informacije koje države članice trebaju dostaviti kada obavješćuju Komisiju o državnim potporama.” |
| --- | --- |

(db)

(db)

Najkasnije ... [18 mjeseci od donošenja ove Uredbe], Komisija donosi smjernice kako bi olakšala procjenu usklađenosti državne potpore s relevantnim odredbama prava Unije koje se odnose na okoliš, uključujući informacije koje države članice trebaju dostaviti kada obavješćuju Komisiju o državnim potporama.”

Najkasnije ... [18 mjeseci od donošenja ove Uredbe], Komisija donosi smjernice kako bi olakšala procjenu usklađenosti državne potpore s relevantnim odredbama prava Unije koje se odnose na okoliš, uključujući informacije koje države članice trebaju dostaviti kada obavješćuju Komisiju o državnim potporama.”

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b. | u članku 4. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1b.

1b.

u članku 4. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Informacije o okolišu koje se stavljaju na raspolaganje javnosti i šire ažuriraju se prema potrebi. Uz dokumente iz članka 12. stavaka 2. i 3. i članka 13. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001, baze podataka i registri uključuju:

„2.   Informacije o okolišu koje se stavljaju na raspolaganje javnosti i šire ažuriraju se prema potrebi. Uz dokumente iz članka 12. stavaka 2. i 3. i članka 13. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001, baze podataka i registri uključuju
  sljedeće dokumente u pročišćenom obliku
  :

| (a) | tekstove međunarodnih ugovora, konvencija i sporazuma te zakonodavstva
  Zajednice
  koji se odnose na područje zaštite okoliša ili su s njime povezani kao i tekstove politika, planova i programa koji se odnose na okoliš; |
| --- | --- |

(a)

tekstove međunarodnih ugovora, konvencija i sporazuma te zakonodavstva
  Zajednice
  koji se odnose na područje zaštite okoliša ili su s njime povezani kao i tekstove politika, planova i programa koji se odnose na okoliš;

Zajednice

| (a) | tekstove međunarodnih ugovora, konvencija i sporazuma te zakonodavstva
  Unije
  koji se odnose na područje zaštite okoliša ili su s njime povezani kao i tekstove politika, planova i programa koji se odnose na okoliš; |
| --- | --- |

(a)

tekstove međunarodnih ugovora, konvencija i sporazuma te zakonodavstva
  Unije
  koji se odnose na područje zaštite okoliša ili su s njime povezani kao i tekstove politika, planova i programa koji se odnose na okoliš;

Unije

| (aa) | stajališta država članica izražena u postupcima donošenja odluka koji vode do donošenja zakonodavstva Unije ili upravnih akata o okolišu ili povezanih s okolišem; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

stajališta država članica izražena u postupcima donošenja odluka koji vode do donošenja zakonodavstva Unije ili upravnih akata o okolišu ili povezanih s okolišem;

stajališta država članica izražena u postupcima donošenja odluka koji vode do donošenja zakonodavstva Unije ili upravnih akata o okolišu ili povezanih s okolišem;

| (b) | izvješća o napretku u vezi s provedbom stavki iz točke (a) koja su sastavile institucije i tijela
  Zajednice
  ili se kod njih nalaze u elektroničkom obliku; |
| --- | --- |

(b)

izvješća o napretku u vezi s provedbom stavki iz točke (a) koja su sastavile institucije i tijela
  Zajednice
  ili se kod njih nalaze u elektroničkom obliku;

Zajednice

| (b) | izvješća o napretku u vezi s provedbom stavki iz točke (a) koja su sastavile institucije i tijela
  Unije
  ili se kod njih nalaze u elektroničkom obliku; |
| --- | --- |

(b)

izvješća o napretku u vezi s provedbom stavki iz točke (a) koja su sastavile institucije i tijela
  Unije
  ili se kod njih nalaze u elektroničkom obliku;

Unije

| (c) | korake koji su poduzeti u postupcima zbog povrede prava Zajednice od faze obrazloženog mišljenja sukladno članku
  226
  . stavku 1. Ugovora; |
| --- | --- |

(c)

korake koji su poduzeti u postupcima zbog povrede prava Zajednice od faze obrazloženog mišljenja sukladno članku
  226
  . stavku 1. Ugovora;

226

| (c) | korake koji su poduzeti u postupcima zbog povrede prava Zajednice od faze obrazloženog mišljenja sukladno članku
  258
  . stavku 1. Ugovora; |
| --- | --- |

(c)

korake koji su poduzeti u postupcima zbog povrede prava Zajednice od faze obrazloženog mišljenja sukladno članku
  258
  . stavku 1. Ugovora;

258

| (d) | izvješća o stanju okoliša iz stavka 4.; |
| --- | --- |

(d)

izvješća o stanju okoliša iz stavka 4.;

| (d) | izvješća o stanju okoliša iz stavka 4.; |
| --- | --- |

(d)

izvješća o stanju okoliša iz stavka 4.;

| (e) | podatke ili sažetke podataka dobivenih na temelju praćenja aktivnosti koje utječu ili bi mogle utjecati na okoliš; |
| --- | --- |

(e)

podatke ili sažetke podataka dobivenih na temelju praćenja aktivnosti koje utječu ili bi mogle utjecati na okoliš;

| (e) | podatke ili sažetke podataka dobivenih na temelju praćenja aktivnosti koje utječu ili bi mogle utjecati na okoliš; |
| --- | --- |

(e)

podatke ili sažetke podataka dobivenih na temelju praćenja aktivnosti koje utječu ili bi mogle utjecati na okoliš;

| (f) | odobrenja sa značajnim utjecajem na okoliš i sporazume vezane uz okoliš ili uputu na mjesto gdje se te informacije mogu zatražiti odnosno gdje im se može pristupiti; |
| --- | --- |

(f)

odobrenja sa značajnim utjecajem na okoliš i sporazume vezane uz okoliš ili uputu na mjesto gdje se te informacije mogu zatražiti odnosno gdje im se može pristupiti;

| (f) | odobrenja sa značajnim utjecajem na okoliš i sporazume vezane uz okoliš ili uputu na mjesto gdje se te informacije mogu zatražiti odnosno gdje im se može pristupiti; |
| --- | --- |

(f)

odobrenja sa značajnim utjecajem na okoliš i sporazume vezane uz okoliš ili uputu na mjesto gdje se te informacije mogu zatražiti odnosno gdje im se može pristupiti;

| (g) | studije o utjecaju na okoliš i procjene rizika u pogledu sastavnica okoliša ili uputu na mjesto gdje se te informacije mogu zatražiti odnosno gdje im se može pristupiti.” |
| --- | --- |

(g)

studije o utjecaju na okoliš i procjene rizika u pogledu sastavnica okoliša ili uputu na mjesto gdje se te informacije mogu zatražiti odnosno gdje im se može pristupiti.”

| (g) | studije o utjecaju na okoliš i procjene rizika u pogledu sastavnica okoliša ili uputu na mjesto gdje se te informacije mogu zatražiti odnosno gdje im se može pristupiti.” |
| --- | --- |

(g)

studije o utjecaju na okoliš i procjene rizika u pogledu sastavnica okoliša ili uputu na mjesto gdje se te informacije mogu zatražiti odnosno gdje im se može pristupiti.”

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka nevladina organizacija
  koja ispunjava
  kriterije iz članka 11.
  ima
  pravo podnijeti zahtjev za interno preispitivanje instituciji ili tijelu Unije koje je donijelo upravni akt ili, u slučaju navodnog upravnog propusta, koje je trebalo donijeti takav akt, pod uvjetom da je takav akt ili propust u suprotnosti s pravom zaštite okoliša. | Svaka nevladina organizacija
  ili pripadnici javnosti koji ispunjavaju
  kriterije iz članka 11.
  imaju
  pravo podnijeti zahtjev za interno preispitivanje instituciji ili tijelu Unije koje je donijelo upravni akt ili, u slučaju navodnog upravnog propusta, koje je trebalo donijeti takav akt, pod uvjetom da je takav akt ili propust u suprotnosti s pravom zaštite okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Svaka nevladina organizacija
  koja ispunjava
  kriterije iz članka 11.
  ima
  pravo podnijeti zahtjev za interno preispitivanje instituciji ili tijelu Unije koje je donijelo upravni akt ili, u slučaju navodnog upravnog propusta, koje je trebalo donijeti takav akt, pod uvjetom da je takav akt ili propust u suprotnosti s pravom zaštite okoliša.

koja ispunjava

ima

Svaka nevladina organizacija
  ili pripadnici javnosti koji ispunjavaju
  kriterije iz članka 11.
  imaju
  pravo podnijeti zahtjev za interno preispitivanje instituciji ili tijelu Unije koje je donijelo upravni akt ili, u slučaju navodnog upravnog propusta, koje je trebalo donijeti takav akt, pod uvjetom da je takav akt ili propust u suprotnosti s pravom zaštite okoliša.

ili pripadnici javnosti koji ispunjavaju

imaju

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je upravni akt provedbena mjera na razini Unije koja je potrebna zbog drugog nezakonodavnog akta, nevladina organizacija
  može
  pri podnošenju zahtjeva za preispitivanje te provedbene mjere zatražiti i preispitivanje odredbe nezakonodavnog akta za koji je ta provedbena mjera potrebna. | Ako je upravni akt provedbena mjera na razini Unije koja je potrebna zbog drugog nezakonodavnog akta, nevladina organizacija
  ili pripadnici javnosti koji ispunjavaju kriterije iz članka 11. mogu
  pri podnošenju zahtjeva za preispitivanje te provedbene mjere zatražiti i preispitivanje odredbe nezakonodavnog akta za koji je ta provedbena mjera potrebna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je upravni akt provedbena mjera na razini Unije koja je potrebna zbog drugog nezakonodavnog akta, nevladina organizacija
  može
  pri podnošenju zahtjeva za preispitivanje te provedbene mjere zatražiti i preispitivanje odredbe nezakonodavnog akta za koji je ta provedbena mjera potrebna.

može

Ako je upravni akt provedbena mjera na razini Unije koja je potrebna zbog drugog nezakonodavnog akta, nevladina organizacija
  ili pripadnici javnosti koji ispunjavaju kriterije iz članka 11. mogu
  pri podnošenju zahtjeva za preispitivanje te provedbene mjere zatražiti i preispitivanje odredbe nezakonodavnog akta za koji je ta provedbena mjera potrebna.

ili pripadnici javnosti koji ispunjavaju kriterije iz članka 11. mogu

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Institucija odnosno tijelo Unije iz stavka 1. razmatra svaki zahtjev, osim ako je očito da je zahtjev neosnovan. Institucija odnosno tijelo Unije u najkraćem mogućem roku odgovara na zahtjev pisanim obrazloženjem, a najkasnije u roku od 16 tjedana od primitka zahtjeva. | 2.   Institucija odnosno tijelo Unije iz stavka 1. razmatra svaki zahtjev, osim ako je očito da je zahtjev neosnovan.
  Ako institucija ili tijelo Unije zaprimi više zahtjeva za preispitivanje istog akta ili propusta u kojima se navode isti razlozi, ta institucija ili tijelo može odlučiti povezati zahtjeve i smatrati ih jednim. U tom slučaju institucija ili tijelo Unije tu odluku što je prije moguće priopćuje svima koji su podnijeli zahtjev za interno preispitivanje istog akta ili propusta. U roku od četiri tjedna od podnošenja takvog zahtjeva treće strane na koje zahtjev izravno utječe mogu podnijeti primjedbe toj instituciji ili tijelu Unije.
  Institucija odnosno tijelo Unije u najkraćem mogućem roku odgovara na zahtjev pisanim obrazloženjem, a najkasnije u roku od 16 tjedana od primitka zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Institucija odnosno tijelo Unije iz stavka 1. razmatra svaki zahtjev, osim ako je očito da je zahtjev neosnovan. Institucija odnosno tijelo Unije u najkraćem mogućem roku odgovara na zahtjev pisanim obrazloženjem, a najkasnije u roku od 16 tjedana od primitka zahtjeva.

2.   Institucija odnosno tijelo Unije iz stavka 1. razmatra svaki zahtjev, osim ako je očito da je zahtjev neosnovan.
  Ako institucija ili tijelo Unije zaprimi više zahtjeva za preispitivanje istog akta ili propusta u kojima se navode isti razlozi, ta institucija ili tijelo može odlučiti povezati zahtjeve i smatrati ih jednim. U tom slučaju institucija ili tijelo Unije tu odluku što je prije moguće priopćuje svima koji su podnijeli zahtjev za interno preispitivanje istog akta ili propusta. U roku od četiri tjedna od podnošenja takvog zahtjeva treće strane na koje zahtjev izravno utječe mogu podnijeti primjedbe toj instituciji ili tijelu Unije.
  Institucija odnosno tijelo Unije u najkraćem mogućem roku odgovara na zahtjev pisanim obrazloženjem, a najkasnije u roku od 16 tjedana od primitka zahtjeva.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 11. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a. | u članku 11. umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.

2a.

u članku 11. umeće se sljedeći stavak:

„1a.
     
  Zahtjev za interno preispitivanje u skladu s člankom 10. mogu podnijeti i pripadnici javnosti koji dokažu dovoljan interes ili narušavanje prava pod uvjetima iz niže navedenog stavka 2.”

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.b (nova)

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b. | u članku 11. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2b.

2b.

u članku 11. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Komisija donosi potrebne odredbe kako bi osigurala transparentnu i dosljednu primjenu kriterija navedenih u 
  stavku
   1.

„2.
     Komisija donosi potrebne odredbe kako bi osigurala transparentnu i dosljednu primjenu kriterija navedenih u 
  stavcima
   1.
  i 1.a. Najkasnije ... [18 mjeseci nakon donošenja ove Uredbe] Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 12.a kojim se utvrđuju kriteriji koje treba ispuniti pripadnici javnosti, kako je navedeno u stavku 1.a ovog članka. Komisija preispituje primjenu tih kriterija najmanje svake tri godine i, prema potrebi, izmjenjuje delegirani akt kako bi se zajamčilo učinkovito ostvarivanje prava dodijeljenog pripadnicima javnosti iz stavka 1.a.

Kriteriji utvrđeni delegiranim aktom donesenim u skladu s ovim stavkom su sljedeći:

Kriteriji utvrđeni delegiranim aktom donesenim u skladu s ovim stavkom su sljedeći:

| (a) | osigurati učinkovit pristup pravosuđu u skladu s općim ciljevima Aarhuške konvencije; |
| --- | --- |

(a)

(a)

osigurati učinkovit pristup pravosuđu u skladu s općim ciljevima Aarhuške konvencije;

osigurati učinkovit pristup pravosuđu u skladu s općim ciljevima Aarhuške konvencije;

| (b) | zahtijevati da zahtjev moraju podnijeti pripadnici javnosti iz različitih država članica ako se on odnosi na djelovanje ili propust Unije koji utječe na javnost u više od jedne države članice; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zahtijevati da zahtjev moraju podnijeti pripadnici javnosti iz različitih država članica ako se on odnosi na djelovanje ili propust Unije koji utječe na javnost u više od jedne države članice;

zahtijevati da zahtjev moraju podnijeti pripadnici javnosti iz različitih država članica ako se on odnosi na djelovanje ili propust Unije koji utječe na javnost u više od jedne države članice;

| (c) | moraju biti takvi da izbjegavaju actio popularis, među ostalim osiguravanjem da pri dokazivanju dostatnog interesa ili narušavanja prava pripadnici javnosti moraju dokazati da su izravno pogođeni u odnosu na širu javnost; |
| --- | --- |

(c)

(c)

moraju biti takvi da izbjegavaju actio popularis, među ostalim osiguravanjem da pri dokazivanju dostatnog interesa ili narušavanja prava pripadnici javnosti moraju dokazati da su izravno pogođeni u odnosu na širu javnost;

moraju biti takvi da izbjegavaju actio popularis, među ostalim osiguravanjem da pri dokazivanju dostatnog interesa ili narušavanja prava pripadnici javnosti moraju dokazati da su izravno pogođeni u odnosu na širu javnost;

| (d) | smanjenje administrativnog opterećenja institucija i tijela Unije.” |
| --- | --- |

(d)

(d)

smanjenje administrativnog opterećenja institucija i tijela Unije.”

smanjenje administrativnog opterećenja institucija i tijela Unije.”

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.c (nova)

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2c. | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2c.

2c.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 11.a

Javni registar zahtjeva za interno preispitivanje

Europske institucije i tijela najkasnije do 31. prosinca 2021. uspostavljaju registar svih zahtjeva koji ispunjavaju uvjete prihvatljivosti iz članka 11. te podnositelja zahtjeva koji ispunjavaju te uvjete i podnijeli su zahtjeve. Taj se registar redovito ažurira.”

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.d (nova)

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2d. | u članku 12. stavak 1. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2d.

2d.

u članku 12. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

1.   Nevladina organizacija
  koja je podnijela
  zahtjev za interno preispitivanje sukladno članku 10.
  može
  pokrenuti postupak pred Sudom
  EZ-a
  u skladu s 
  odgovarajućim odredbama Ugovora
  .

„1.
     
  Ako
  nevladina organizacija
  ili pripadnici javnosti koji su podnijeli
  zahtjev za interno preispitivanje sukladno članku 10.
  smatraju da odluka institucije ili tijela Unije kao odgovor na taj zahtjev nije dovoljna za osiguravanje usklađenosti s pravom zaštite okoliša, mogu
  pokrenuti postupak pred Sudom u skladu s 
  člankom 263. Ugovora radi preispitivanja materijalne i postupovne zakonitosti te odluke
  .”

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.e (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.e (nova)

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2e. | u članku 12. stavak 2. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2e.

2e.

u članku 12. stavak 2. mijenja se kako slijedi:

2.   Ako institucija odnosno tijelo
  Zajednice
  ne postupi u skladu s člankom 10. stavkom 2. ili 3., nevladina organizacija može pokrenuti postupak pred Sudom EZ-a u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora.

„2.
     Ako institucija odnosno tijelo
  Unije
  ne postupi u skladu s člankom 10. stavkom 2. ili 3., nevladina organizacija
  ili pripadnici javnosti koji su podnijeli zahtjev za interno preispitivanje u skladu s člankom 10.
  može pokrenuti postupak pred Sudom EZ-a u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora.”

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.f (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.f (nova)

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 12. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2f. | umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2f.

2f.

umeće se sljedeći stavak:

„2.a
     
  Ne dovodeći u pitanje pravo Suda na podjelu troškova, potrebno je osigurati da sudski postupci pokrenuti u skladu s ovim člankom ne budu preskupi. Institucije i tijela Unije iz članka 10. stavka 1. podnose samo razumne zahtjeve za nadoknadu troškova.”

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.g (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.g (nova)

Uredba (EZ) br. 1367/2006

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2g. | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2g.

2g.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 12.a

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 11. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 11. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica i s javnošću u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 11. stavka 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0152/2021).

1

(4)  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

4

(4)  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

4

(1a)  
  Komunikacija Komisije od 4. travnja 2019. o pregledu aktivnosti u području okoliša 2019.: Europa koja štiti svoje građane i poboljšava kvalitetu njihova života i Komunikacija Komisije od 14. listopada 2020. o poboljšanju pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša u EU-u i državama članicama.

1a

Komunikacija Komisije od 4. travnja 2019. o pregledu aktivnosti u području okoliša 2019.: Europa koja štiti svoje građane i poboljšava kvalitetu njihova života i Komunikacija Komisije od 14. listopada 2020. o poboljšanju pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša u EU-u i državama članicama.

(5)  
  Vidjeti nalaze
  Odbora za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom u 
  predmetu
  ACCC/C/
  2008
  /
  32
  na https://
  www
  .unece.org/env/pp/
  compliance
  /
  Compliancecommittee/32TableEC
  .
  html
  .

5

Vidjeti nalaze

predmetu

2008

32

www

compliance

Compliancecommittee/32TableEC

html

(5)  
  Savjeti
  Odbora za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom u 
  predmetima ACCC/M/2017/3 i
  ACCC/C/
  2015
  /
  128 dostupni su
  na https://
  unece.org/env/pp/cc/accc
  .
  m.2017.3_european-union and https://
  unece.org/env/pp/
  cc
  /
  accc
  .
  c.2015.128_european-union
  .

5

Savjeti

predmetima ACCC/M/2017/3 i

2015

128 dostupni su

unece.org/env/pp/cc/accc

m.2017.3_european-union and https://

cc

accc

c.2015.128_european-union

(1a)  
  Presuda Suda od 3. listopada 2013., Inuit Tapiriit Kanatami i dr. protiv Parlamenta i Vijeća, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, točka 56.

1a

Presuda Suda od 3. listopada 2013., Inuit Tapiriit Kanatami i dr. protiv Parlamenta i Vijeća, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, točka 56.

(1a)  
  Presuda Suda od 29. siječnja 2021., ClientEarth protiv EIB-a, T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, točke 149. i 153. Vidi također presudu u predmetu C-583/11 P, točku 56.

1a

Presuda Suda od 29. siječnja 2021., ClientEarth protiv EIB-a, T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, točke 149. i 153. Vidi također presudu u predmetu C-583/11 P, točku 56.

(1b)  
  Presude Suda od 10. prosinca 1957., Usines à tubes de la Sarre protiv Visokog tijela, 1/57 i 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, str. 114., od 31. ožujka 1971., Komisija protiv Vijeća, 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, točka 42., od 16. lipnja 1993., Francuska protiv Komisije, C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, točka 9., od 20. ožujka 1997., Francuska protiv Komisije, C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, točka 22. te od 13. listopada 2011., Deutsche Post i Njemačka protiv Komisije, C-463/10 P i C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, točka 36.

1b

Presude Suda od 10. prosinca 1957., Usines à tubes de la Sarre protiv Visokog tijela, 1/57 i 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, str. 114., od 31. ožujka 1971., Komisija protiv Vijeća, 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, točka 42., od 16. lipnja 1993., Francuska protiv Komisije, C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, točka 9., od 20. ožujka 1997., Francuska protiv Komisije, C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, točka 22. te od 13. listopada 2011., Deutsche Post i Njemačka protiv Komisije, C-463/10 P i C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, točka 36.

(1a)  
  Presuda Suda od 12. studenoga 2019. u predmetu C-261/18, Komisija Irske, ECLI:EU:C:2019:955.

1a

Presuda Suda od 12. studenoga 2019. u predmetu C-261/18, Komisija Irske, ECLI:EU:C:2019:955.

(6)  Presuda Suda od 12. rujna 2019.
  u predmetu
  C-82/17 P
  , TestBioTech protiv Komisije
  , ECLI:EU:C:2019:719, točka 69.

6

u predmetu

, TestBioTech protiv Komisije

(6)  Presuda Suda od 12. rujna 2019.
  , TestBioTech protiv Komisije,
  C-82/17 P, ECLI:EU:C:2019:719, točka 69.
  i presuda u predmetu T-9/19.

6

, TestBioTech protiv Komisije,

i presuda u predmetu T-9/19.

(1a)  
  Presuda Suda od 22. rujna 2020., Austrija protiv Komisije, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

1a

Presuda Suda od 22. rujna 2020., Austrija protiv Komisije, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

(1a)  
  Presuda u predmetu C-82/17 P, točka 39.

1a

Presuda u predmetu C-82/17 P, točka 39.

---

| 12.1.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 15/290 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 15/290

---

P9_TA(2021)0258

Agencija Europske unije za temeljna prava: privremeno izvješće

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (COM(2020)0225 – 2020/0112R(APP))

(2022/C 15/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (COM(2020)0225), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (COM(2020)0225),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 352., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 352.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (1) (Uredba o Agenciji za temeljna prava), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (1) (Uredba o Agenciji za temeljna prava),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, članke 2., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, članke 2., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 19. srpnja 2012. o decentraliziranim agencijama i Zajednički pristup, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 19. srpnja 2012. o decentraliziranim agencijama i Zajednički pristup,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Jačanje Agencije za temeljna prava – revizija Uredbe o Agenciji za temeljna prava”, koju je u svibnju 2020. objavio Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Jačanje Agencije za temeljna prava – revizija Uredbe o Agenciji za temeljna prava”, koju je u svibnju 2020. objavio Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0058/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0058/2021),

| A. | budući da Prijedlog uredbe Vijeća predstavlja korak naprijed u postizanju znatno veće učinkovitosti rada Agencije za temeljna prava (FRA) jer joj omogućuje da u potpunosti djeluje u svim područjima nadležnosti Unije te pojašnjava njezine zadaće i metode rada, uz poštovanje načela proporcionalnosti i supsidijarnosti; budući da je žaljenja vrijedno to što su trenutno za pravnu osnovu tog Prijedloga potrebni jednoglasnost u Vijeću i odobrenje Parlamenta, što znači da Parlament ograničeno sudjeluje u toj reformi; |
| --- | --- |

A.

budući da Prijedlog uredbe Vijeća predstavlja korak naprijed u postizanju znatno veće učinkovitosti rada Agencije za temeljna prava (FRA) jer joj omogućuje da u potpunosti djeluje u svim područjima nadležnosti Unije te pojašnjava njezine zadaće i metode rada, uz poštovanje načela proporcionalnosti i supsidijarnosti; budući da je žaljenja vrijedno to što su trenutno za pravnu osnovu tog Prijedloga potrebni jednoglasnost u Vijeću i odobrenje Parlamenta, što znači da Parlament ograničeno sudjeluje u toj reformi;

| B. | budući da Agencija za temeljna prava daje važan doprinos poštovanju temeljnih prava te da bi je kao neovisnu i punopravnu agenciju EU-a i nadzornicu temeljnih prava trebalo dodatno ojačati radi promicanja i zaštite temeljnih prava na najučinkovitiji mogući način i da bi se istodobno trebalo također težiti dijalogu aktivnim uključivanjem civilnog društva, uključujući odvjetničke komore, strukovne organizacije, suce i odvjetnike; |
| --- | --- |

B.

budući da Agencija za temeljna prava daje važan doprinos poštovanju temeljnih prava te da bi je kao neovisnu i punopravnu agenciju EU-a i nadzornicu temeljnih prava trebalo dodatno ojačati radi promicanja i zaštite temeljnih prava na najučinkovitiji mogući način i da bi se istodobno trebalo također težiti dijalogu aktivnim uključivanjem civilnog društva, uključujući odvjetničke komore, strukovne organizacije, suce i odvjetnike;

| C. | budući da bi se ambicije EU-a za razvoj snažnije vanjske dimenzije trebale odražavati u daljnjem uključivanju Agencije za temeljna prava u praćenje i nadzor akata i aktivnosti Unije i njezinih država članica u svim aspektima zajedničke vanjske i sigurnosne politike; |
| --- | --- |

C.

budući da bi se ambicije EU-a za razvoj snažnije vanjske dimenzije trebale odražavati u daljnjem uključivanju Agencije za temeljna prava u praćenje i nadzor akata i aktivnosti Unije i njezinih država članica u svim aspektima zajedničke vanjske i sigurnosne politike;

| D. | budući da je u globaliziranom svijetu ključno zajamčiti dovoljnu zaštitu temeljnih prava u sklopu međunarodne suradnje s trećim zemljama; |
| --- | --- |

D.

budući da je u globaliziranom svijetu ključno zajamčiti dovoljnu zaštitu temeljnih prava u sklopu međunarodne suradnje s trećim zemljama;

| E. | budući da se izgradnja povjerenja građana EU-a u rad policijskih i pravosudnih tijela može postići i ojačati samo ako se akti i aktivnosti Unije i njezinih država članica precizno, pomno i dosljedno prate, nadziru te brzo usklade s obvezama u pogledu temeljnih prava; budući da je djelovanje Agencije za temeljna prava u području slobode, sigurnosti i pravde stoga iznimno važno i da bi stoga njezin mandat trebao bi obuhvaćati i područje policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima; |
| --- | --- |

E.

budući da se izgradnja povjerenja građana EU-a u rad policijskih i pravosudnih tijela može postići i ojačati samo ako se akti i aktivnosti Unije i njezinih država članica precizno, pomno i dosljedno prate, nadziru te brzo usklade s obvezama u pogledu temeljnih prava; budući da je djelovanje Agencije za temeljna prava u području slobode, sigurnosti i pravde stoga iznimno važno i da bi stoga njezin mandat trebao bi obuhvaćati i područje policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima;

| F. | budući da je rad Agencije za temeljna prava na obrani temeljnih prava i utvrđivanju izazova, kao što su prava djece, migracije (uključujući vanjske granice), upotreba umjetne inteligencije i novih tehnologija, rodna ravnopravnost, rodno uvjetovano nasilje i prava žena itd., važan u smislu prioriteta Agencije za temeljna prava te ga je stoga potrebno priznati i podržati; |
| --- | --- |

F.

budući da je rad Agencije za temeljna prava na obrani temeljnih prava i utvrđivanju izazova, kao što su prava djece, migracije (uključujući vanjske granice), upotreba umjetne inteligencije i novih tehnologija, rodna ravnopravnost, rodno uvjetovano nasilje i prava žena itd., važan u smislu prioriteta Agencije za temeljna prava te ga je stoga potrebno priznati i podržati;

| 1. | smatra da je iznimno važan cilj Agencije za temeljna prava da relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama pruža informacije, pomoć i stručno znanje o temeljnim pravima te da brani i štiti temeljna prava u EU-u, s obzirom na to da Agencija za temeljna prava prati praktičnu primjenu Povelje na sve građane država članica i time nastoji osigurati dostojanstveno postupanje prema svakom pojedincu, pri čemu se prema svim državama članicama postupa jednako; ističe svoju važnu ulogu posrednika u pružanju potpore Uniji i njezinim državama članicama pri poduzimanju mjera ili oblikovanju načina djelovanja u vezi s temeljnim pravima; ističe da te mjere potpore mogu imati različite oblike, uključujući objavljivanje uravnoteženih izvješća koja se temelje na činjenicama i kojima se u obzir uzimaju različiti izvori; potiče Komisiju i Vijeće da u oblikovanje svojih politika sustavno uključuju podatke koje stvara Agencija za temeljna prava i obvezuje se na postizanje istog cilja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su zločini iz mržnje i govor mržnje rašireni i gorući problemi, kao i diskriminacija na bilo kojoj osnovi, npr. na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika, vjere ili uvjerenja, političkog ili bilo kakvog drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, rodnog identiteta ili izražavanja, dobi ili seksualne orijentacije; podsjeća da je horizontalna i intersekcijska perspektiva ključna za zaštitu temeljnih prava za sve; upozorava na povećanje i normalizaciju govora mržnje i različitih oblika rasizma, ksenofobije i s tim povezane netolerancije, posebno antiromizma, antisemitizma, islamofobije i rasizma prema crncima i osobama tamne boje kože u mnogim državama članicama, što je pogoršano jačanjem ekstremističkih pokreta i što se povećalo u internetskom okružju, posebno tijekom pandemije bolesti COVID-19; naglašava da se Agencija za temeljna prava snažno zalaže za suzbijanje svih vrsta diskriminacije te je poziva da nastavi pratiti razvoj događaja u pogledu govora mržnje i zločina iz mržnje i da redovno izvješćuje o konkretnim slučajevima i najnovijim trendovima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno potvrđuje da je spreman Agenciji za temeljna prava omogućiti da u potpunosti djeluje u svim područjima nadležnosti Unije i ispuni svoju ulogu koju su utvrdili zakonodavci EU-a te potvrđuje da je isto tako spreman utvrditi načela i uvjete pod kojima bi Agencija mogla dati svoju suglasnost; u tom kontekstu žali što Parlament ograničeno sudjeluje u reformi Agencije za temeljna prava i naglašava da Parlament prednost daje redovnom zakonodavnom postupku; poziva Komisiju da Agenciji za temeljna prava, kao drugim agencijama za pravosuđe i unutarnje poslove, dodijeli adekvatno veći proračun kako bi u potpunosti ispunila svoju ulogu; potvrđuje da Agenciji za temeljna prava treba osigurati odgovarajuće specijalizirano osoblje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da pri izmjeni Uredbe o Agenciji za temeljna prava u obzir uzme i sljedeća razmatranja:






  i. | Područje primjene Uredbe

  u skladu s promjenama koje proizlaze iz stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, riječ „Zajednica” trebala bi se zamijeniti riječju „Unija” u cijeloj Uredbi; to podrazumijeva da bi akte ili aktivnosti Unije ili države članice koji su povezani sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom ili u okviru te politike, kao i u području slobode, sigurnosti i pravde, trebalo obuhvatiti djelovanjem Agencije za temeljna prava; u tom pogledu trebalo bi biti jasno da mandat Agencije za temeljna prava obuhvaća područje policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i pitanja povezana s poštovanjem temeljnih prava na vanjskim granicama Unije (u skladu s člankom 77. UFEU-a) te da je usmjeren i na pitanja koja se odnose na uzajamno priznavanje sudskih odluka i presuda među državama članicama; naglašava da Agencija za temeljna prava ima važnu ulogu u davanju priloga i doprinosa u kontekstu postupaka iz članka 7. UEU-a i godišnjeg izvješća o vladavini prava; smatra da bi Agencija za temeljna prava trebala i ubuduće dati svoj doprinos u okviru Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o općem sustavu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2); u tom kontekstu naglašava ulogu Agencije za temeljna prava kao instrumenta za obranu načela demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, posebno u razdobljima koja su obilježena zabrinjavajućim autoritarnim tendencijama; |
| --- | --- | --- |

4.

i.

Područje primjene Uredbe

u skladu s promjenama koje proizlaze iz stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, riječ „Zajednica” trebala bi se zamijeniti riječju „Unija” u cijeloj Uredbi; to podrazumijeva da bi akte ili aktivnosti Unije ili države članice koji su povezani sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom ili u okviru te politike, kao i u području slobode, sigurnosti i pravde, trebalo obuhvatiti djelovanjem Agencije za temeljna prava; u tom pogledu trebalo bi biti jasno da mandat Agencije za temeljna prava obuhvaća područje policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i pitanja povezana s poštovanjem temeljnih prava na vanjskim granicama Unije (u skladu s člankom 77. UFEU-a) te da je usmjeren i na pitanja koja se odnose na uzajamno priznavanje sudskih odluka i presuda među državama članicama; naglašava da Agencija za temeljna prava ima važnu ulogu u davanju priloga i doprinosa u kontekstu postupaka iz članka 7. UEU-a i godišnjeg izvješća o vladavini prava; smatra da bi Agencija za temeljna prava trebala i ubuduće dati svoj doprinos u okviru Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o općem sustavu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2); u tom kontekstu naglašava ulogu Agencije za temeljna prava kao instrumenta za obranu načela demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, posebno u razdobljima koja su obilježena zabrinjavajućim autoritarnim tendencijama;

| ii. | Suradnja s trećim zemljama

  status promatrača ne bi trebao biti ograničen na zemlje kandidatkinje ili zemlje sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, već bi trebao biti otvoren i ostalim trećim zemljama, na primjer zemljama Europskog gospodarskog prostora / Europskog udruženja slobodne trgovine, Ujedinjenoj Kraljevini ili, ako Upravni odbor Agencije za temeljna prava to smatra prikladnim, i zemljama obuhvaćenim europskom politikom susjedstva; |
| --- | --- |

ii.

Suradnja s trećim zemljama

status promatrača ne bi trebao biti ograničen na zemlje kandidatkinje ili zemlje sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, već bi trebao biti otvoren i ostalim trećim zemljama, na primjer zemljama Europskog gospodarskog prostora / Europskog udruženja slobodne trgovine, Ujedinjenoj Kraljevini ili, ako Upravni odbor Agencije za temeljna prava to smatra prikladnim, i zemljama obuhvaćenim europskom politikom susjedstva;

| iii. | Područje djelovanja

  osim borbe protiv rasizma, ksenofobije i s tim povezanih oblika netolerancije kako je utvrđeno u članku 5. stavku 2. točki (b) Uredbe o Agenciji za temeljna prava te općenitije zalaganja za suzbijanje svih oblika diskriminacije i zločina iz mržnje, u operativnom dijelu nove uredbe trebalo bi posebno spomenuti sljedeća područja djelovanja:
  borbu protiv antiromizma, antisemitizma, islamofobije, rasizma prema crncima i osobama tamne boje kože, zaštitu prava pripadnika manjina te poštovanje političkih ili drugih mišljenja; |
| --- | --- |

iii.

Područje djelovanja

osim borbe protiv rasizma, ksenofobije i s tim povezanih oblika netolerancije kako je utvrđeno u članku 5. stavku 2. točki (b) Uredbe o Agenciji za temeljna prava te općenitije zalaganja za suzbijanje svih oblika diskriminacije i zločina iz mržnje, u operativnom dijelu nove uredbe trebalo bi posebno spomenuti sljedeća područja djelovanja:

borbu protiv antiromizma, antisemitizma, islamofobije, rasizma prema crncima i osobama tamne boje kože, zaštitu prava pripadnika manjina te poštovanje političkih ili drugih mišljenja;

| iv. | Godišnje i višegodišnje programiranje

  trebalo bi u obzir uzeti prijedlog Komisije da se ukine sadašnji petogodišnji višegodišnji okvir kako se ne bi uvodila tematska ograničenja za svako petogodišnje razdoblje i tako Agenciji Europske unije za temeljna prava omogućilo da svoj rad i tematski fokus prilagodi novim prioritetima; Agencija za temeljna prava trebala bi planirati svoje programe uz blisko savjetovanje s nacionalnim časnicima za vezu Agencije za temeljna prava kako bi glavna tematska područja aktivnosti koordinirala s nacionalnim tijelima država članica na najbolji i najučinkovitiji način; nacrt programskog dokumenta trebalo bi poslati nadležnom pripremnom tijelu Vijeća i Europskom parlamentu na raspravu, a s obzirom na ishod tih rasprava direktor Agencije za temeljna prava mora podnijeti nacrt programskog dokumenta Upravnom odboru Agencije za temeljna prava radi donošenja; |
| --- | --- |

iv.

Godišnje i višegodišnje programiranje

trebalo bi u obzir uzeti prijedlog Komisije da se ukine sadašnji petogodišnji višegodišnji okvir kako se ne bi uvodila tematska ograničenja za svako petogodišnje razdoblje i tako Agenciji Europske unije za temeljna prava omogućilo da svoj rad i tematski fokus prilagodi novim prioritetima; Agencija za temeljna prava trebala bi planirati svoje programe uz blisko savjetovanje s nacionalnim časnicima za vezu Agencije za temeljna prava kako bi glavna tematska područja aktivnosti koordinirala s nacionalnim tijelima država članica na najbolji i najučinkovitiji način; nacrt programskog dokumenta trebalo bi poslati nadležnom pripremnom tijelu Vijeća i Europskom parlamentu na raspravu, a s obzirom na ishod tih rasprava direktor Agencije za temeljna prava mora podnijeti nacrt programskog dokumenta Upravnom odboru Agencije za temeljna prava radi donošenja;

| 5. | poziva Komisiju da razmotri sveobuhvatniju i ambicioznu reviziju Uredbe o Agenciji za temeljna prava nakon temeljite procjene učinka i savjetovanja s relevantnim dionicima kako bi se ojačala neovisnost, efikasnost i učinkovitost Agencije za temeljna prava; poziva Vijeće da razmotri takve prijedloge; poziva Komisiju da za potrebe te buduće revizije posebno u obzir uzme sljedeće teme:






  i. | Upravni odbor

  kao što je slučaj s mnogim drugim agencijama EU-a, Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove trebao bi imati pravo imenovati još jednog člana Upravnog odbora Agencije za temeljna prava; članovi Upravnog odbora trebali bi imati pravo jednom biti ponovno imenovani; trebalo bi uključiti zahtjev za rodnu ravnotežu u tijelima uspostavljenim Uredbom o Agenciji za temeljna prava; potiče Agenciju za temeljna prava da nastavi sa svojom praksom da u znanstvenom odboru bude najmanje jedan član s relevantnim stručnim znanjem o rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- | --- |

5.

i.

Upravni odbor

kao što je slučaj s mnogim drugim agencijama EU-a, Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove trebao bi imati pravo imenovati još jednog člana Upravnog odbora Agencije za temeljna prava; članovi Upravnog odbora trebali bi imati pravo jednom biti ponovno imenovani; trebalo bi uključiti zahtjev za rodnu ravnotežu u tijelima uspostavljenim Uredbom o Agenciji za temeljna prava; potiče Agenciju za temeljna prava da nastavi sa svojom praksom da u znanstvenom odboru bude najmanje jedan član s relevantnim stručnim znanjem o rodnoj ravnopravnosti;

| ii. | Neovisna evaluacija i preispitivanje aktivnosti Agencije Europske unije za temeljna prava

  svakih pet godina akti i aktivnosti Agencije za temeljna prava trebali bi biti predmet neovisne vanjske evaluacije koju ne naručuje Komisija; cilj neovisne vanjske evaluacije trebao bi biti posebno procjena učinka, učinkovitosti i efikasnosti aktivnosti i postignuća Agencije za temeljna prava te njezinih metoda rada; Upravni odbor mora ispitati zaključke evaluacija iz članka 30. stavka 3. Uredbe o Agenciji za temeljna prava i Komisiji po potrebi dati preporuke za izmjene u pogledu Agencije za temeljna prava, njezinih metoda rada i opsegu njezine misije; Komisija mora dostaviti izvješća o evaluaciji i preporuke Parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija te ih objaviti; nakon procjene izvješća o evaluaciji i preporuka, Komisija može podnijeti prijedloge za izmjene ove Uredbe koje smatra neophodnima; |
| --- | --- |

ii.

Neovisna evaluacija i preispitivanje aktivnosti Agencije Europske unije za temeljna prava

svakih pet godina akti i aktivnosti Agencije za temeljna prava trebali bi biti predmet neovisne vanjske evaluacije koju ne naručuje Komisija; cilj neovisne vanjske evaluacije trebao bi biti posebno procjena učinka, učinkovitosti i efikasnosti aktivnosti i postignuća Agencije za temeljna prava te njezinih metoda rada; Upravni odbor mora ispitati zaključke evaluacija iz članka 30. stavka 3. Uredbe o Agenciji za temeljna prava i Komisiji po potrebi dati preporuke za izmjene u pogledu Agencije za temeljna prava, njezinih metoda rada i opsegu njezine misije; Komisija mora dostaviti izvješća o evaluaciji i preporuke Parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija te ih objaviti; nakon procjene izvješća o evaluaciji i preporuka, Komisija može podnijeti prijedloge za izmjene ove Uredbe koje smatra neophodnima;

| iii. | Zadaće

  na zahtjev Vijeća, Komisije ili Parlamenta Agencija za temeljna prava trebala bi posebno moći provoditi neovisna znanstvena istraživanja, istraživanja, pripremne studije i studije izvedivosti te oblikovati i objavljivati zaključke i mišljenja o određenim temama, uključujući procjene za pojedine zemlje i mišljenja o zakonodavnim prijedlozima u različitim fazama zakonodavnog postupka i o postupcima u skladu s člankom 7. UEU-a; to bi također trebalo biti moguće na inicijativu Agencije za temeljna prava, a ne samo na zahtjev institucije EU-a; nadalje, pojedinačne države članice ili skupine država članica trebale bi imati pravo inicijative; aktivna uloga Agencije za temeljna prava u budućem mehanizmu EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava trebala bi biti uvrštena u uredbu kao tijelo koje, u suradnji s panelom neovisnih stručnjaka, na nepristran način utvrđuje glavna pozitivna i negativna kretanja u svakoj državi članici i doprinosi, među ostalim, pripremi godišnjeg izvješća Komisije; |
| --- | --- |

iii.

Zadaće

na zahtjev Vijeća, Komisije ili Parlamenta Agencija za temeljna prava trebala bi posebno moći provoditi neovisna znanstvena istraživanja, istraživanja, pripremne studije i studije izvedivosti te oblikovati i objavljivati zaključke i mišljenja o određenim temama, uključujući procjene za pojedine zemlje i mišljenja o zakonodavnim prijedlozima u različitim fazama zakonodavnog postupka i o postupcima u skladu s člankom 7. UEU-a; to bi također trebalo biti moguće na inicijativu Agencije za temeljna prava, a ne samo na zahtjev institucije EU-a; nadalje, pojedinačne države članice ili skupine država članica trebale bi imati pravo inicijative; aktivna uloga Agencije za temeljna prava u budućem mehanizmu EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava trebala bi biti uvrštena u uredbu kao tijelo koje, u suradnji s panelom neovisnih stručnjaka, na nepristran način utvrđuje glavna pozitivna i negativna kretanja u svakoj državi članici i doprinosi, među ostalim, pripremi godišnjeg izvješća Komisije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiju. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL L 53, 22.2.2007., str. 1.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

---