# Europeiska unionens C 504/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 504 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången14 december 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 504

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången14 december 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2021/C 504/01 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog | 1 |
| 2021/C 504/02 | Rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande 2021–2030 | 9 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2021/C 504/03 | Rådets rekommendation av den 29 november 2021 om strategier för blandat lärande för högkvalitativ och inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning | 21 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2021/C 504/01

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog

1

2021/C 504/02

Rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande 2021–2030

9

REKOMMENDATIONER

Rådet

2021/C 504/03

Rådets rekommendation av den 29 november 2021 om strategier för blandat lärande för högkvalitativ och inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning

21

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 504/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  ) | 30 |
| 2021/C 504/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  ) | 31 |
| 2021/C 504/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  ) | 32 |
| 2021/C 504/07 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 504/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  ) | 34 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 504/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  )

1

30

2021/C 504/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  )

1

31

2021/C 504/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  )

1

32

2021/C 504/07

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  )

1

33

2021/C 504/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  )

1

34

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2021/C 504/09 | Meddelande till vissa personer som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 35 |
| 2021/C 504/10 | Meddelande till de personer som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2196, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2193, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 36 |
| 2021/C 504/11 | Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 37 |
| 2021/C 504/12 | Meddelande till de personer och den enhet som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2020/1999, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2197, och i rådets förordning (EU) 2020/1998, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2195 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna | 39 |
| 2021/C 504/13 | Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2020/1999 och rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna | 40 |
| 2021/C 504/14 | Meddelande till de personer som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2199, och i rådets förordning (EU) nr 36/2012, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2194, om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien | 41 |
| 2021/C 504/15 | Meddelande till de registrerade som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp och i rådets förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien | 42 |
| 2021/C 504/16 | Meddelande till den person som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2015/1333, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2198, och i rådets förordning (EU) 2016/44, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2192, om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen | 43 |
| 2021/C 504/17 | Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2015/1333 och rådets förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen | 44 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 504/18 | Eurons växelkurs — 13 december 2021 | 45 |
| | Revisionsrätten |
| 2021/C 504/19 | Rapport om eventuella ansvarsförbindelser som uppstått till följd av Gemensamma resolutionsnämndens, rådets eller kommissionens utförande av sina uppgifter enligt förordning (EU) nr 806/2014 under budgetåret 2020 | 46 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 504/20 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 januari 2022.
  (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004) | 47 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2021/C 504/09

Meddelande till vissa personer som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

35

2021/C 504/10

Meddelande till de personer som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2196, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2193, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

36

2021/C 504/11

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

37

2021/C 504/12

Meddelande till de personer och den enhet som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2020/1999, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2197, och i rådets förordning (EU) 2020/1998, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2195 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

39

2021/C 504/13

Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2020/1999 och rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

40

2021/C 504/14

Meddelande till de personer som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2199, och i rådets förordning (EU) nr 36/2012, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2194, om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

41

2021/C 504/15

Meddelande till de registrerade som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp och i rådets förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

42

2021/C 504/16

Meddelande till den person som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2015/1333, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2198, och i rådets förordning (EU) 2016/44, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2192, om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen

43

2021/C 504/17

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2015/1333 och rådets förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen

44

Europeiska kommissionen

2021/C 504/18

Eurons växelkurs — 13 december 2021

45

Revisionsrätten

2021/C 504/19

Rapport om eventuella ansvarsförbindelser som uppstått till följd av Gemensamma resolutionsnämndens, rådets eller kommissionens utförande av sina uppgifter enligt förordning (EU) nr 806/2014 under budgetåret 2020

46

Europeiska kommissionen

2021/C 504/20

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 januari 2022.
  (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004)

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004

47

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 504/21 | Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn | 48 |
| 2021/C 504/22 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 57 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2021/C 504/21

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

48

2021/C 504/22

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/1

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog

(2021/C 504/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM ATT:

| 1. | denna resolution bygger på resolutionen om Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (1), resolutionen om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog (2), slutsatserna om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (3), slutsatserna om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (4) och resultatet av tidigare cykler i EU:s ungdomsdialog, |
| --- | --- |

1.

denna resolution bygger på resolutionen om Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (1), resolutionen om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog (2), slutsatserna om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (3), slutsatserna om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (4) och resultatet av tidigare cykler i EU:s ungdomsdialog,

| 2. | resolutionen om Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 fastställer övergripande mål, vägledande principer samt grunden för det vidare EU-samarbetet på ungdomsområdet; i resolutionen efterlyses att ungdomar i större utsträckning medverkar i dialogen med beslutsfattare och att ungdomar från olika bakgrunder och samhällsgrupper deltar, |
| --- | --- |

2.

resolutionen om Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 fastställer övergripande mål, vägledande principer samt grunden för det vidare EU-samarbetet på ungdomsområdet; i resolutionen efterlyses att ungdomar i större utsträckning medverkar i dialogen med beslutsfattare och att ungdomar från olika bakgrunder och samhällsgrupper deltar,

| 3. | EU:s ungdomsdialog är en deltagandemekanism för ungdomar i EU; den fungerar som ett forum för fortlöpande gemensamma reflektioner och samråd om prioriteringar i, genomförande och uppföljning av det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (5) mellan beslutsfattare, ungdomar och deras organisationer, och möjliggör ett fortlöpande partnerskap i styrningen av processerna på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

3.

EU:s ungdomsdialog är en deltagandemekanism för ungdomar i EU; den fungerar som ett forum för fortlöpande gemensamma reflektioner och samråd om prioriteringar i, genomförande och uppföljning av det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (5) mellan beslutsfattare, ungdomar och deras organisationer, och möjliggör ett fortlöpande partnerskap i styrningen av processerna på lokal, regional, nationell och europeisk nivå,

| 4. | medlemsstaterna uppmanas att göra det möjligt för ungdomar att medverka i samtliga faser av genomförandet av EU:s ungdomsdialog genom att involvera ungdomssektorn och genom att, där så är lämpligt, ge respektive nationellt ungdomsråd (6) en ledande roll i den nationella arbetsgruppen och i EU-styrgruppen, |
| --- | --- |

4.

medlemsstaterna uppmanas att göra det möjligt för ungdomar att medverka i samtliga faser av genomförandet av EU:s ungdomsdialog genom att involvera ungdomssektorn och genom att, där så är lämpligt, ge respektive nationellt ungdomsråd (6) en ledande roll i den nationella arbetsgruppen och i EU-styrgruppen,

| 5. | resultatet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog bygger på EU:s tre ungdomskonferenser under cykeln, återkoppling från nationella och europeiska kvalitativa samråd och evenemang från dialogfasen, de kvantitativa resultaten av huvudenkäten (Central Survey) inom ramen för EU:s ungdomsdialog och resultaten från genomförandefasen på nationell och europeisk nivå, och bidrar till att integrera det sektorsövergripande genomförandet av europeiskt ungdomsmål #9 ”Utrymme och deltagande för alla” på många nivåer; cykeln samordnades på europeisk nivå av EU-styrgruppen, |
| --- | --- |

5.

resultatet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog bygger på EU:s tre ungdomskonferenser under cykeln, återkoppling från nationella och europeiska kvalitativa samråd och evenemang från dialogfasen, de kvantitativa resultaten av huvudenkäten (Central Survey) inom ramen för EU:s ungdomsdialog och resultaten från genomförandefasen på nationell och europeisk nivå, och bidrar till att integrera det sektorsövergripande genomförandet av europeiskt ungdomsmål #9 ”Utrymme och deltagande för alla” på många nivåer; cykeln samordnades på europeisk nivå av EU-styrgruppen,

| 6. | syftet med detta dokument är att säkerställa att resultatet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog erkänns och följs upp av berörda parter inom nationell och europeisk ungdomspolitik och att säkerställa kvaliteten och kontinuiteten i genomförandet av EU:s ungdomsdialog och dess resultat, |
| --- | --- |

6.

syftet med detta dokument är att säkerställa att resultatet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog erkänns och följs upp av berörda parter inom nationell och europeisk ungdomspolitik och att säkerställa kvaliteten och kontinuiteten i genomförandet av EU:s ungdomsdialog och dess resultat,

SOM ÄR MEDVETNA OM ATT:

| 7. | den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog under det tyska, portugisiska respektive slovenska ordförandeskapet under perioden 1 juli 2020–31 december 2021 med den gemensamma rubriken Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation (”Europa för ungdomen – ungdomen för Europa: utrymme för demokrati och deltagande”) bygger på de europeiska ungdomsmålen, närmare bestämt ungdomsmål #9 ”Utrymme och deltagande för alla” i Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027, |
| --- | --- |

7.

den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog under det tyska, portugisiska respektive slovenska ordförandeskapet under perioden 1 juli 2020–31 december 2021 med den gemensamma rubriken Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation (”Europa för ungdomen – ungdomen för Europa: utrymme för demokrati och deltagande”) bygger på de europeiska ungdomsmålen, närmare bestämt ungdomsmål #9 ”Utrymme och deltagande för alla” i Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027,

| 8. | det i resolutionen om Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 efterlyses att ungdomar i större utsträckning medverkar i EU:s ungdomsdialog, men att det krävs tillräcklig kapacitet, framför allt ekonomiska och mänskliga resurser, för att nå ut till och kommunicera med alla ungdomar på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

8.

det i resolutionen om Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 efterlyses att ungdomar i större utsträckning medverkar i EU:s ungdomsdialog, men att det krävs tillräcklig kapacitet, framför allt ekonomiska och mänskliga resurser, för att nå ut till och kommunicera med alla ungdomar på lokal, regional, nationell och europeisk nivå,

| 9. | de nationella arbetsgruppernas bidrag är viktigt för ledningen av EU:s ungdomsdialog på nationell nivå, inklusive på regional och lokal nivå, särskilt när det gäller att nå ut till olika grupper av unga och att koppla olika nationella, regionala och lokala berörda parter till processen, |
| --- | --- |

9.

de nationella arbetsgruppernas bidrag är viktigt för ledningen av EU:s ungdomsdialog på nationell nivå, inklusive på regional och lokal nivå, särskilt när det gäller att nå ut till olika grupper av unga och att koppla olika nationella, regionala och lokala berörda parter till processen,

| 10. | medverkan av internationella icke-statliga ungdomsorganisationer är viktig för att få med olika perspektiv från hela Europa i den politiska dialogen och för att säkerställa underlag av hög kvalitet för den gränsöverskridande dimensionen av EU:s ungdomsdialog, |
| --- | --- |

10.

medverkan av internationella icke-statliga ungdomsorganisationer är viktig för att få med olika perspektiv från hela Europa i den politiska dialogen och för att säkerställa underlag av hög kvalitet för den gränsöverskridande dimensionen av EU:s ungdomsdialog,

| 11. | ett speciellt inslag i den 8:e cykeln var betoningen på kvalitet i deltagandet och den dominerande användningen av digitala verktyg i samband med hälsokrisen; den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog ägde rum under covid-19-pandemin när de flesta EU-länder hade infört åtgärder för social distansering, vilket begränsade möjligheterna att hålla fysiska möten; på grund av pandemin anordnades EU:s alla tre ungdomskonferenser digitalt i nära samarbete med respektive nationella ungdomsråd, |
| --- | --- |

11.

ett speciellt inslag i den 8:e cykeln var betoningen på kvalitet i deltagandet och den dominerande användningen av digitala verktyg i samband med hälsokrisen; den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog ägde rum under covid-19-pandemin när de flesta EU-länder hade infört åtgärder för social distansering, vilket begränsade möjligheterna att hålla fysiska möten; på grund av pandemin anordnades EU:s alla tre ungdomskonferenser digitalt i nära samarbete med respektive nationella ungdomsråd,

| 12. | det tyska ordförandeskapet fokuserade på demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa under parollen Ungdomar och demokrati; som underlag för samråd och evenemang på nationell och europeisk nivå lades ett antal kvalitativa frågor fram för de nationella arbetsgrupperna i medlemsstaterna och de internationella icke-statliga ungdomsorganisationerna, med betoning på de sju delmålen inom ungdomsmål #9 ”Utrymme och deltagande för alla”, |
| --- | --- |

12.

det tyska ordförandeskapet fokuserade på demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa under parollen Ungdomar och demokrati; som underlag för samråd och evenemang på nationell och europeisk nivå lades ett antal kvalitativa frågor fram för de nationella arbetsgrupperna i medlemsstaterna och de internationella icke-statliga ungdomsorganisationerna, med betoning på de sju delmålen inom ungdomsmål #9 ”Utrymme och deltagande för alla”,

| 13. | det portugisiska ordförandeskapet fokuserade på att stärka flernivåstyrningen genom att främja ungdomars deltagande i beslutsprocesser och lade särskild vikt vid ungas deltagande genom digital innovation; uppmärksamhet ägnades också åt ungdomspolitiska strategier baserade på ungdomars rättigheter, och detta var ämnet för riktlinjedebatten vid ungdomsministrarnas rådsmöte den 17 maj 2021; det portugisiska ordförandeskapet sammanföll med övergången från dialogfasen till genomförandefasen och en verktygslåda med konkreta insatser utarbetades för genomförandet av ungdomsmål #9, med beaktande av rapporterna om de kvalitativa samråden och evenemangen, och de diskussioner som fördes av delegaterna vid den av Portugal anordnade EU-ungdomskonferensen; dessutom hölls ett 48 timmars ”Solve the Gap Hackathon”, som resulterade i att ett onlineverktyg för att främja ungdomars deltagande i demokratiska processer skapades; verktyget kommer att finnas på Europeiska ungdomsportalen, |
| --- | --- |

13.

det portugisiska ordförandeskapet fokuserade på att stärka flernivåstyrningen genom att främja ungdomars deltagande i beslutsprocesser och lade särskild vikt vid ungas deltagande genom digital innovation; uppmärksamhet ägnades också åt ungdomspolitiska strategier baserade på ungdomars rättigheter, och detta var ämnet för riktlinjedebatten vid ungdomsministrarnas rådsmöte den 17 maj 2021; det portugisiska ordförandeskapet sammanföll med övergången från dialogfasen till genomförandefasen och en verktygslåda med konkreta insatser utarbetades för genomförandet av ungdomsmål #9, med beaktande av rapporterna om de kvalitativa samråden och evenemangen, och de diskussioner som fördes av delegaterna vid den av Portugal anordnade EU-ungdomskonferensen; dessutom hölls ett 48 timmars ”Solve the Gap Hackathon”, som resulterade i att ett onlineverktyg för att främja ungdomars deltagande i demokratiska processer skapades; verktyget kommer att finnas på Europeiska ungdomsportalen,

| 14. | det slovenska ordförandeskapet undersökte vikten av medborgerliga utrymmen för ungdomars deltagande och sätt att skydda dessa; det tittade också på de kvantitativa resultaten av huvudenkäten inom ramen för EU:s ungdomsdialog och på resultaten av den uppsättning vägledande frågor som lades fram under det portugisiska ordförandeskapet, använde dem för att undersöka god praxis för genomförandet av ungdomsmål #9 och dess delmål, och omvandlade denna praxis till ungdomsåtgärder; hindren för deras genomförande och vägen framåt har identifierats, |
| --- | --- |

14.

det slovenska ordförandeskapet undersökte vikten av medborgerliga utrymmen för ungdomars deltagande och sätt att skydda dessa; det tittade också på de kvantitativa resultaten av huvudenkäten inom ramen för EU:s ungdomsdialog och på resultaten av den uppsättning vägledande frågor som lades fram under det portugisiska ordförandeskapet, använde dem för att undersöka god praxis för genomförandet av ungdomsmål #9 och dess delmål, och omvandlade denna praxis till ungdomsåtgärder; hindren för deras genomförande och vägen framåt har identifierats,

BEAKTAR ATT:

| 15. | varje cykel i EU:s ungdomsdialog bygger på tidigare cykler, på EU:s ungdomskonferenser och på det arbete som rådets olika ordförandeskap utfört på ungdomsområdet; detta framhäver den roll som ordförandeskapstrion spelar och vikten av att trion är enig när de arbetar för att uppnå målen för varje cykel i EU:s ungdomsdialog och för att uppnå de delmål som fastställts i ungdomsmålen genom att koppla samman olika på varandra följande cykler, |
| --- | --- |

15.

varje cykel i EU:s ungdomsdialog bygger på tidigare cykler, på EU:s ungdomskonferenser och på det arbete som rådets olika ordförandeskap utfört på ungdomsområdet; detta framhäver den roll som ordförandeskapstrion spelar och vikten av att trion är enig när de arbetar för att uppnå målen för varje cykel i EU:s ungdomsdialog och för att uppnå de delmål som fastställts i ungdomsmålen genom att koppla samman olika på varandra följande cykler,

| 16. | de nationella arbetsgrupperna använde en rad olika metoder, såsom deltagandebaserade visuella metoder och metoder för deltagande aktionsforskning, rundabordsevenemang och onlineevenemang inom ramen för ungdomsdialogen; internationella icke-statliga ungdomsorganisationer medverkade vid rundabordsevenemang där politiskt ansvariga och ungdomar på europeisk nivå deltog, |
| --- | --- |

16.

de nationella arbetsgrupperna använde en rad olika metoder, såsom deltagandebaserade visuella metoder och metoder för deltagande aktionsforskning, rundabordsevenemang och onlineevenemang inom ramen för ungdomsdialogen; internationella icke-statliga ungdomsorganisationer medverkade vid rundabordsevenemang där politiskt ansvariga och ungdomar på europeisk nivå deltog,

| 17. | EU-styrgruppen föreslog huvudenkäten i EU:s ungdomsdialog som ett sätt att utforska andra områden för ungdomars deltagande i syfte att få med så många olika röster som möjligt och som ett sätt att uppmuntra nationella arbetsgrupper och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer att fokusera mer på kvalitativa och mer meningsfulla former av deltagande i dialogen, och därmed tillföra samråden på EU-nivå ett mervärde, |
| --- | --- |

17.

EU-styrgruppen föreslog huvudenkäten i EU:s ungdomsdialog som ett sätt att utforska andra områden för ungdomars deltagande i syfte att få med så många olika röster som möjligt och som ett sätt att uppmuntra nationella arbetsgrupper och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer att fokusera mer på kvalitativa och mer meningsfulla former av deltagande i dialogen, och därmed tillföra samråden på EU-nivå ett mervärde,

| 18. | meningsfullt samarbete och gemensamt skapande mellan de tre berörda EU-ordförandeskapen och deras respektive nationella ungdomsråd, Europeiska ungdomsforumet och Europeiska kommissionen var några av de centrala principerna för genomförandet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog, |
| --- | --- |

18.

meningsfullt samarbete och gemensamt skapande mellan de tre berörda EU-ordförandeskapen och deras respektive nationella ungdomsråd, Europeiska ungdomsforumet och Europeiska kommissionen var några av de centrala principerna för genomförandet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog,

| 19. | en viktig faktor bakom framgången för den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog var att ungdomar och ungdomsorganisationer sattes i centrum för utformningen, planeringen, genomförandet, övervakningen, utvärderingen och uppföljningen av cykeln och all verksamhet inom denna, till exempel genom att rätten att vara medordförande i EU-styrgruppen säkerställdes för ordförandeskapets olika nationella ungdomsråd, |
| --- | --- |

19.

en viktig faktor bakom framgången för den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog var att ungdomar och ungdomsorganisationer sattes i centrum för utformningen, planeringen, genomförandet, övervakningen, utvärderingen och uppföljningen av cykeln och all verksamhet inom denna, till exempel genom att rätten att vara medordförande i EU-styrgruppen säkerställdes för ordförandeskapets olika nationella ungdomsråd,

| 20. | det är viktigt att ytterligare erkänna de internationella icke-statliga ungdomsorganisationernas deltagande i och bidrag till EU:s ungdomsdialog för att säkerställa att dialogen har en stark europeisk dimension; hållbar, strukturell och tillräcklig finansiering och politiskt stöd på europeisk och nationell nivå bör säkerställas så att både nationella arbetsgrupper och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer kan bedriva sin verksamhet inom ramen för den officiella EU-ungdomsdialogen, |
| --- | --- |

20.

det är viktigt att ytterligare erkänna de internationella icke-statliga ungdomsorganisationernas deltagande i och bidrag till EU:s ungdomsdialog för att säkerställa att dialogen har en stark europeisk dimension; hållbar, strukturell och tillräcklig finansiering och politiskt stöd på europeisk och nationell nivå bör säkerställas så att både nationella arbetsgrupper och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer kan bedriva sin verksamhet inom ramen för den officiella EU-ungdomsdialogen,

| 21. | EU:s ungdomskonferenser är en meningsfull del av ungdomsdialogen, med trygga miljöer där deltagarna har den kunskap och de möjligheter som krävs för att bidra, och att de bör sammanföra politiskt ansvariga så att de kan delta i dialogen på ett meningsfullt sätt, utbyta åsikter med ungdomar på lika villkor, tillsammans med dem skapa konferensernas resultat och, när så är möjligt, integrera resultaten i sitt politiska beslutsfattande för att säkerställa ett meningsfullt ungdomsdeltagande, |
| --- | --- |

21.

EU:s ungdomskonferenser är en meningsfull del av ungdomsdialogen, med trygga miljöer där deltagarna har den kunskap och de möjligheter som krävs för att bidra, och att de bör sammanföra politiskt ansvariga så att de kan delta i dialogen på ett meningsfullt sätt, utbyta åsikter med ungdomar på lika villkor, tillsammans med dem skapa konferensernas resultat och, när så är möjligt, integrera resultaten i sitt politiska beslutsfattande för att säkerställa ett meningsfullt ungdomsdeltagande,

| 22. | det är viktigt att anordna alla evenemang med anknytning till EU:s ungdomsdialog på ett så hållbart sätt som möjligt och med beaktande av hållbarhetens miljömässiga, sociala och ekonomiska dimensioner för att göra processen mer meningsfull för ungdomar och beslutsfattare, |
| --- | --- |

22.

det är viktigt att anordna alla evenemang med anknytning till EU:s ungdomsdialog på ett så hållbart sätt som möjligt och med beaktande av hållbarhetens miljömässiga, sociala och ekonomiska dimensioner för att göra processen mer meningsfull för ungdomar och beslutsfattare,

| 23. | fokuseringen på genomförandet av ungdomsmål #9 i syfte att omvandla dess delmål till ungdomsåtgärder har tillfört EU:s ungdomsdialog en viktig ny dimension genom att åstadkomma de förändringar som krävs för att förbättra livet för unga människor i Europa och skulle kunna tas med i framtida cykler av EU:s ungdomsdialog som god och inspirerande praxis, |
| --- | --- |

23.

fokuseringen på genomförandet av ungdomsmål #9 i syfte att omvandla dess delmål till ungdomsåtgärder har tillfört EU:s ungdomsdialog en viktig ny dimension genom att åstadkomma de förändringar som krävs för att förbättra livet för unga människor i Europa och skulle kunna tas med i framtida cykler av EU:s ungdomsdialog som god och inspirerande praxis,

KONSTATERAR ATT:

| 24. | unga människor är nutiden och framtiden för ett hållbart, socialt, klimatneutralt, välmående och demokratiskt Europa som är rustat för den digitala tidsåldern; deras deltagande är avgörande när Europas nutid och framtid ska formas och för att för alla dess medborgare säkerställa självförverkligande och välbefinnande och möjligheter att engagera sig i ett aktivt och ansvarsfullt medborgarskap, |
| --- | --- |

24.

unga människor är nutiden och framtiden för ett hållbart, socialt, klimatneutralt, välmående och demokratiskt Europa som är rustat för den digitala tidsåldern; deras deltagande är avgörande när Europas nutid och framtid ska formas och för att för alla dess medborgare säkerställa självförverkligande och välbefinnande och möjligheter att engagera sig i ett aktivt och ansvarsfullt medborgarskap,

| 25. | covid-19-pandemin och de exceptionella åtgärder som vidtagits för att motverka pandemin har haft en allvarlig inverkan på ungdomars deltagande och på deras tillgång till medborgarutrymmen; dessa har blivit allt mindre och skulle kunna skyddas proaktivt; covid-19-pandemin har också belyst vikten av att ytterligare utforska och utveckla nya former av deltagande och medborgardeltagande, särskilt inom ramen för ungdomars digitala deltagande, samtidigt som befintliga digitala klyftor och begränsningarna för digitalt deltagande erkänns och åtgärdas (7), |
| --- | --- |

25.

covid-19-pandemin och de exceptionella åtgärder som vidtagits för att motverka pandemin har haft en allvarlig inverkan på ungdomars deltagande och på deras tillgång till medborgarutrymmen; dessa har blivit allt mindre och skulle kunna skyddas proaktivt; covid-19-pandemin har också belyst vikten av att ytterligare utforska och utveckla nya former av deltagande och medborgardeltagande, särskilt inom ramen för ungdomars digitala deltagande, samtidigt som befintliga digitala klyftor och begränsningarna för digitalt deltagande erkänns och åtgärdas (7),

VÄLKOMNAR:

| 26. | ungdomars aktiva deltagande i de nationella och europeiska kvalitativa samråd som genomförs av nationella arbetsgrupper och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer, deras aktiva deltagande i den huvudenkät i EU:s ungdomsdialog som lanserats av EU-styrgruppen samt deras aktiva deltagande i genomförandefasen; samråden och genomförandefasen inbegrep en varierad och innovativ användning av undersökningar i mindre skala, fokusgrupper, större evenemang inom ramen för ungdomsdialogen, workshoppar, deltagande aktionsforskning, deltagarbaserade visuella metoder, rundabordsevenemang och digitala evenemang inom ramen för ungdomsdialogen, |
| --- | --- |

26.

ungdomars aktiva deltagande i de nationella och europeiska kvalitativa samråd som genomförs av nationella arbetsgrupper och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer, deras aktiva deltagande i den huvudenkät i EU:s ungdomsdialog som lanserats av EU-styrgruppen samt deras aktiva deltagande i genomförandefasen; samråden och genomförandefasen inbegrep en varierad och innovativ användning av undersökningar i mindre skala, fokusgrupper, större evenemang inom ramen för ungdomsdialogen, workshoppar, deltagande aktionsforskning, deltagarbaserade visuella metoder, rundabordsevenemang och digitala evenemang inom ramen för ungdomsdialogen,

| 27. | den verksamhet och de åtgärder som föreslås och genomförs av nationella arbetsgrupper och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer under omständigheter som försvårats av pandemin, som ett led i processen för att omvandla ungdomsmål #9 till ungdomsåtgärder, |
| --- | --- |

27.

den verksamhet och de åtgärder som föreslås och genomförs av nationella arbetsgrupper och internationella icke-statliga ungdomsorganisationer under omständigheter som försvårats av pandemin, som ett led i processen för att omvandla ungdomsmål #9 till ungdomsåtgärder,

| 28. | det framgångsrika samarbetet och det jämbördiga partnerskapet inom EU-styrgruppen under hela cykeln, med utgångspunkt i rekommendationerna från de tidigare cyklerna i EU:s ungdomsdialog för det sektorsövergripande genomförandet på många nivåer av EU:s ungdomsdialog, |
| --- | --- |

28.

det framgångsrika samarbetet och det jämbördiga partnerskapet inom EU-styrgruppen under hela cykeln, med utgångspunkt i rekommendationerna från de tidigare cyklerna i EU:s ungdomsdialog för det sektorsövergripande genomförandet på många nivåer av EU:s ungdomsdialog,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN:

| 29. | beakta resultaten av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog, inbegripet rekommendationerna från ungdomar i bilaga I, vid utformningen och genomförandet av framtida ungdomspolitik, i samverkan med all politik som påverkar ungdomar, och undersöka ytterligare sätt att genomföra de europeiska ungdomsmålen och de delmål som anges i dessa, |
| --- | --- |

29.

beakta resultaten av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog, inbegripet rekommendationerna från ungdomar i bilaga I, vid utformningen och genomförandet av framtida ungdomspolitik, i samverkan med all politik som påverkar ungdomar, och undersöka ytterligare sätt att genomföra de europeiska ungdomsmålen och de delmål som anges i dessa,

| 30. | stärka och förbättra EU:s ungdomsdialog genom att överväga och, där så är möjligt, tillämpa bästa praxis från den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog och de principer som låg till grund för dess framgångsrika genomförande, särskilt genom att sätta ungdomar och ungdomsorganisationer i centrum för processen och säkerställa att EU:s ungdomsdialog är en ungdomsledd process där ungdomar och politiskt ansvariga för en konstruktiv och lösningsinriktad dialog med verklig effekt; de nationella ungdomsråden bör därför, i tillämpliga fall, fortsätta att vara de ledande aktörerna i de nationella arbetsgrupperna och ges det politiska och ekonomiska stöd som krävs för att de ska kunna fullgöra denna uppgift, |
| --- | --- |

30.

stärka och förbättra EU:s ungdomsdialog genom att överväga och, där så är möjligt, tillämpa bästa praxis från den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog och de principer som låg till grund för dess framgångsrika genomförande, särskilt genom att sätta ungdomar och ungdomsorganisationer i centrum för processen och säkerställa att EU:s ungdomsdialog är en ungdomsledd process där ungdomar och politiskt ansvariga för en konstruktiv och lösningsinriktad dialog med verklig effekt; de nationella ungdomsråden bör därför, i tillämpliga fall, fortsätta att vara de ledande aktörerna i de nationella arbetsgrupperna och ges det politiska och ekonomiska stöd som krävs för att de ska kunna fullgöra denna uppgift,

| 31. | erkänna och prioritera de nationella arbetsgruppernas roll, deras oumbärliga engagemang för processen och deras betydelse för informationsarbetet och mångfalden av perspektiv, |
| --- | --- |

31.

erkänna och prioritera de nationella arbetsgruppernas roll, deras oumbärliga engagemang för processen och deras betydelse för informationsarbetet och mångfalden av perspektiv,

| 32. | prioritera och synliggöra EU:s ungdomsdialog vid evenemang på nationell nivå och EU-nivå och främja ungdomars deltagande i beslutsprocesser på alla nivåer samt stödja och stärka samarbetet mellan olika berörda aktörer, närmare bestämt EU-styrgruppen, de nationella arbetsgrupperna, Europeiska ungdomsforumet, de nationella ungdomsråden, de internationella icke-statliga ungdomsorganisationerna och andra relevanta aktörer, |
| --- | --- |

32.

prioritera och synliggöra EU:s ungdomsdialog vid evenemang på nationell nivå och EU-nivå och främja ungdomars deltagande i beslutsprocesser på alla nivåer samt stödja och stärka samarbetet mellan olika berörda aktörer, närmare bestämt EU-styrgruppen, de nationella arbetsgrupperna, Europeiska ungdomsforumet, de nationella ungdomsråden, de internationella icke-statliga ungdomsorganisationerna och andra relevanta aktörer,

| 33. | tillhandahålla nödvändigt stöd, däribland tillräckliga ekonomiska resurser, och de ungdomsanpassade verktyg för deltagande som behövs för att nå ut, informera och kommunicera med fler unga från många olika bakgrunder och samhällsgrupper på alla nivåer i syfte att nå de ambitiösa målen för EU:s ungdomsdialog i Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027, |
| --- | --- |

33.

tillhandahålla nödvändigt stöd, däribland tillräckliga ekonomiska resurser, och de ungdomsanpassade verktyg för deltagande som behövs för att nå ut, informera och kommunicera med fler unga från många olika bakgrunder och samhällsgrupper på alla nivåer i syfte att nå de ambitiösa målen för EU:s ungdomsdialog i Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027,

| 34. | säkerställa ett mer hållbart och strategiskt tillvägagångssätt när det gäller kommunikation och information om EU:s ungdomsdialog, genom en övergripande intern och extern kommunikationsstrategi på europeisk nivå, och ge ytterligare stöd till de nationella arbetsgrupperna, där så behövs, för att stärka den kommunikation om EU:s ungdomsdialog som de själva skapat tillsammans med ungdomsorganisationerna i linje med den europeiska kommunikationsstrategin, som skapats under gemensamt ledarskap med ungdomsorganisationerna, inklusive en gemensam logotyp för EU:s ungdomsdialog som används för alla åtgärder i samband med EU:s ungdomsdialog på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, |
| --- | --- |

34.

säkerställa ett mer hållbart och strategiskt tillvägagångssätt när det gäller kommunikation och information om EU:s ungdomsdialog, genom en övergripande intern och extern kommunikationsstrategi på europeisk nivå, och ge ytterligare stöd till de nationella arbetsgrupperna, där så behövs, för att stärka den kommunikation om EU:s ungdomsdialog som de själva skapat tillsammans med ungdomsorganisationerna i linje med den europeiska kommunikationsstrategin, som skapats under gemensamt ledarskap med ungdomsorganisationerna, inklusive en gemensam logotyp för EU:s ungdomsdialog som används för alla åtgärder i samband med EU:s ungdomsdialog på europeisk, nationell, regional och lokal nivå,

| 35. | Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa en förstärkning av det långsiktiga institutionella minnet och kontinuitet i arbetet mellan de olika cyklerna i EU:s ungdomsdialog; regelbundna utbyten och regelbunden samordning som leds av ungdomar med adekvat stöd från ordförandeskapstrion, det senaste ordförandeskapet i den föregående ordförandeskapstrion och det första ordförandeskapet i den kommande ordförandeskapstrion, kommissionen och Europeiska ungdomsforumet ska anordnas; dokumentationen från EU-styrgruppen bör offentliggöras på Europeiska ungdomsportalen, |
| --- | --- |

35.

Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa en förstärkning av det långsiktiga institutionella minnet och kontinuitet i arbetet mellan de olika cyklerna i EU:s ungdomsdialog; regelbundna utbyten och regelbunden samordning som leds av ungdomar med adekvat stöd från ordförandeskapstrion, det senaste ordförandeskapet i den föregående ordförandeskapstrion och det första ordförandeskapet i den kommande ordförandeskapstrion, kommissionen och Europeiska ungdomsforumet ska anordnas; dokumentationen från EU-styrgruppen bör offentliggöras på Europeiska ungdomsportalen,

| 36. | ge kontinuerlig återkoppling till ungdomar och ungdomsorganisationer som deltar i alla skeden av EU:s ungdomsdialog för att säkerställa en meningsfull dialog och ungdomars deltagande på alla nivåer, |
| --- | --- |

36.

ge kontinuerlig återkoppling till ungdomar och ungdomsorganisationer som deltar i alla skeden av EU:s ungdomsdialog för att säkerställa en meningsfull dialog och ungdomars deltagande på alla nivåer,

SAMT NOTERAR FÖLJANDE:

Den övergripande främsta prioriteringen för den kommande ordförandeskapstrion (Frankrike, Tjeckien och Sverige) är ”Gemensamt engagemang för ett hållbart och inkluderande Europa”.

---

(1)  Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1).

(2)  Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaterna, församlade i rådet, om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog – EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 189, 5.6.2019, s. 1).

(3)  Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (EUT C 415, 1.12.2020, s. 16).

(4)  Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3).

(5)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ”Erasmus”: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott och om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 COM/2018/367 final – 2018/0191 (COD).

(6)  Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1).

(7)  Youth partnership (inte översatt till svenska) (Ungdomspartnerskapet): Tomaž Deželan och Laden Yurttagüler (2021), Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth.

---

BILAGA I

GEMENSAMMA REKOMMENDATIONER FRÅN DEN 8:E CYKELN I EU:S UNGDOMSDIALOG

Europe for YOUth – YOUth for Europe (”Europa för ungdomen – ungdomen för Europa”)

De idéer och åsikter som ungdomar diskuterade vid EU:s ungdomskonferens i september 2021 fokuserade på ungdomsmål #9, ”Utrymme och deltagande för alla”, och omfattar rekommendationer om hur ungdomsmål #9 bör genomföras. Rekommendationerna rör alla sju delmålen under ungdomsmål #9 och återspeglar den process som inleddes med det tyska ordförandeskapet, fortsatte med det portugisiska ordförandeskapet och avslutades med det slovenska ordförandeskapet.

Rekommendationerna innebär inga formella krav på den nationella ungdomspolitiken, men de kan tjäna som en inspirationskälla för medlemsstaterna.

Delmål 1: ”Säkerställa att ungdomar kan påverka beslutsfattandet”

| a) | Vi kräver att både medlemsstaterna och Europeiska kommissionen alltid ska ge konkret återkoppling till ungdomar när de involverar dem i sina beslutsprocesser och säkerställa en utvärderingsprocess tillsammans med ungdomar för att säkerställa att det handlar om ett verkligt deltagande. |
| --- | --- |

a)

Vi kräver att både medlemsstaterna och Europeiska kommissionen alltid ska ge konkret återkoppling till ungdomar när de involverar dem i sina beslutsprocesser och säkerställa en utvärderingsprocess tillsammans med ungdomar för att säkerställa att det handlar om ett verkligt deltagande.

| b) | Vi rekommenderar medlemsstaterna att anta eller vidareutveckla lagstiftning för att säkra hållbara system för gemensam förvaltning med ungdomar i beslutsprocesser och vid utformning av politik på nationell och lokal nivå, bland annat för att skydda och utöka de medborgerliga utrymmena för ungdomar. |
| --- | --- |

b)

Vi rekommenderar medlemsstaterna att anta eller vidareutveckla lagstiftning för att säkra hållbara system för gemensam förvaltning med ungdomar i beslutsprocesser och vid utformning av politik på nationell och lokal nivå, bland annat för att skydda och utöka de medborgerliga utrymmena för ungdomar.

Delmål 2: ”Garantera lika tillgång till deltagande”

| a) | Vi rekommenderar medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att utöka mångfalden i deltagandestrukturerna och ta itu med bristande inkludering genom att tillhandahålla lättillgänglig information för minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

a)

Vi rekommenderar medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att utöka mångfalden i deltagandestrukturerna och ta itu med bristande inkludering genom att tillhandahålla lättillgänglig information för minoritetsgrupper.

| b) | Uppmana alla medlemsstater att stödja lokala aktörer när det gäller att tillhandahålla fritidsaktiviteter för unga med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

b)

Uppmana alla medlemsstater att stödja lokala aktörer när det gäller att tillhandahålla fritidsaktiviteter för unga med begränsade möjligheter.

Delmål 3: ”Deltagande i val och representation i valda organ

| a) | Uppmana medlemsstaterna att inrätta ett EU-omfattande symboliskt röstningsförfarande i samband med EU-parlamentsvalet för de åldersgrupper som ännu inte får rösta, i samarbete med lokala ungdomscentrum och nationella ungdomsråd, i syfte att uppmuntra ungdomar som ännu inte uppnått aktuell rösträttsålder att aktivt ta del i politiska beslutsprocesser och därmed stärka en kultur där ungas åsikter inom politiken erkänns. |
| --- | --- |

a)

Uppmana medlemsstaterna att inrätta ett EU-omfattande symboliskt röstningsförfarande i samband med EU-parlamentsvalet för de åldersgrupper som ännu inte får rösta, i samarbete med lokala ungdomscentrum och nationella ungdomsråd, i syfte att uppmuntra ungdomar som ännu inte uppnått aktuell rösträttsålder att aktivt ta del i politiska beslutsprocesser och därmed stärka en kultur där ungas åsikter inom politiken erkänns.

| b) | Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta strategier för att stödja ungdomar som vill kandidera i val på lokal och nationell nivå eller EU-nivå, genom att utforma en gemensam ungdomsanpassad plattform på europeisk nivå för ungdomar som planerar att ställa upp i val, och tillhandahålla material för att ytterligare utveckla liknande strukturer för nationella val. |
| --- | --- |

b)

Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta strategier för att stödja ungdomar som vill kandidera i val på lokal och nationell nivå eller EU-nivå, genom att utforma en gemensam ungdomsanpassad plattform på europeisk nivå för ungdomar som planerar att ställa upp i val, och tillhandahålla material för att ytterligare utveckla liknande strukturer för nationella val.

| c) | Vi rekommenderar medlemsstaterna att erbjuda medborgarutbildning av god kvalitet i skolorna åt alla ungdomar i alla medlemsstater och att anta gemensamma EU-ramar, för att ungdomar ska känna sig trygga i sin förmåga till ett meningsfullt och representativt politiskt deltagande. |
| --- | --- |

c)

Vi rekommenderar medlemsstaterna att erbjuda medborgarutbildning av god kvalitet i skolorna åt alla ungdomar i alla medlemsstater och att anta gemensamma EU-ramar, för att ungdomar ska känna sig trygga i sin förmåga till ett meningsfullt och representativt politiskt deltagande.

| d) | Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att stärka de politiska institutionernas trovärdighet och uppmanar dem att grunda sina åtgärder på vetenskapliga fakta till gagn för hela samhället, för att undvika att ungdomar blir desillusionerade när det gäller beslutsfattande och politik. |
| --- | --- |

d)

Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att stärka de politiska institutionernas trovärdighet och uppmanar dem att grunda sina åtgärder på vetenskapliga fakta till gagn för hela samhället, för att undvika att ungdomar blir desillusionerade när det gäller beslutsfattande och politik.

Delmål 4: ”Säkerställa att det finns fysiska utrymmen för ungdomar”

| a) | Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten och främja finansieringsmöjligheter med inriktning mot skapande och upprätthållande av fysiska utrymmen för ungdomar. |
| --- | --- |

a)

Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten och främja finansieringsmöjligheter med inriktning mot skapande och upprätthållande av fysiska utrymmen för ungdomar.

| b) | Uppmana medlemsstaterna att förändra utbildningspolitiken på nationell nivå och tillhandahålla EU-omfattande övervakningssystem för att främja ungdomsanpassade trygga utrymmen och initiativ. |
| --- | --- |

b)

Uppmana medlemsstaterna att förändra utbildningspolitiken på nationell nivå och tillhandahålla EU-omfattande övervakningssystem för att främja ungdomsanpassade trygga utrymmen och initiativ.

| c) | Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att införa övervakning av skyddet av fysiska medborgerliga utrymmen för ungdomar för att garantera ungdomars rätt till fysiska utrymmen utan hot i form av t.ex. kommersialisering och hyreshöjningar. |
| --- | --- |

c)

Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att införa övervakning av skyddet av fysiska medborgerliga utrymmen för ungdomar för att garantera ungdomars rätt till fysiska utrymmen utan hot i form av t.ex. kommersialisering och hyreshöjningar.

| d) | Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att göra fysiska utrymmen för ungdomar allsidiga och tillgängliga genom att tillhandahålla mer ungdomsanpassad och tillgänglig information om dem. |
| --- | --- |

d)

Vi rekommenderar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att göra fysiska utrymmen för ungdomar allsidiga och tillgängliga genom att tillhandahålla mer ungdomsanpassad och tillgänglig information om dem.

Delmål 5: ”Säkerställa virtuella utrymmen för ungdomar”

| a) | Vi uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en digital minimistandard i hela Europa när det gäller infrastruktur som inkluderar gratis wifi/internet och grundläggande digitala verktyg som ska användas av ungdomar. |
| --- | --- |

a)

Vi uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en digital minimistandard i hela Europa när det gäller infrastruktur som inkluderar gratis wifi/internet och grundläggande digitala verktyg som ska användas av ungdomar.

| b) | Vi uppmanar Europeiska kommissionen att anslå särskilda medel till ungdomssektorn för att utbilda ungdomar och ge dem möjlighet att utveckla sina digitala färdigheter, med särskild tonvikt på ungdomar med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

b)

Vi uppmanar Europeiska kommissionen att anslå särskilda medel till ungdomssektorn för att utbilda ungdomar och ge dem möjlighet att utveckla sina digitala färdigheter, med särskild tonvikt på ungdomar med begränsade möjligheter.

| c) | Vi rekommenderar Europeiska kommissionen att utveckla en ram på europeisk nivå som mäter de virtuella utrymmenas ungdomsanpassning, så att befintliga utrymmen och verktyg kan få tydliga och aktuella riktlinjer om lättillgängligt språk och centralisering av information, i syfte att undanröja hinder för ungdomars aktiva deltagande i sociala och politiska processer. |
| --- | --- |

c)

Vi rekommenderar Europeiska kommissionen att utveckla en ram på europeisk nivå som mäter de virtuella utrymmenas ungdomsanpassning, så att befintliga utrymmen och verktyg kan få tydliga och aktuella riktlinjer om lättillgängligt språk och centralisering av information, i syfte att undanröja hinder för ungdomars aktiva deltagande i sociala och politiska processer.

| d) | Vi rekommenderar att medlemsstaterna ger utbildare inom formella och icke-formella sektorer möjligheter att säkerställa att ungdomar har den kompetens och de verktyg som krävs för att kunna skydda sig mot felaktig information och hatpropaganda i virtuella utrymmen genom att stimulera deras förmåga att göra objektiva bedömningar. |
| --- | --- |

d)

Vi rekommenderar att medlemsstaterna ger utbildare inom formella och icke-formella sektorer möjligheter att säkerställa att ungdomar har den kompetens och de verktyg som krävs för att kunna skydda sig mot felaktig information och hatpropaganda i virtuella utrymmen genom att stimulera deras förmåga att göra objektiva bedömningar.

Delmål 6: ”Säkerställa hållbar finansiering för ungdomars deltagande”

| a) | Vi rekommenderar att medlemsstaterna ökar ungdomsarbetets synlighet genom att göra det mer lättillgängligt (särskilt genom incitament för rörligt ungdomsarbete på landsbygden och i avlägsna områden, med ungdomar som är svårare att nå) och erkänt (genom formellt erkännande av sysselsättningen, aktiva partnerskap med formell utbildning och lokala aktörer). |
| --- | --- |

a)

Vi rekommenderar att medlemsstaterna ökar ungdomsarbetets synlighet genom att göra det mer lättillgängligt (särskilt genom incitament för rörligt ungdomsarbete på landsbygden och i avlägsna områden, med ungdomar som är svårare att nå) och erkänt (genom formellt erkännande av sysselsättningen, aktiva partnerskap med formell utbildning och lokala aktörer).

| b) | Vi rekommenderar medlemsstaterna att befästa ungdomsarbetets ställning och roll i samhällsfrågor (partnerskap i lokala initiativ, evenemang, tävlingar och projekt) och säkerställa dess samhälleliga erkännande (värdesättande av ungdomsarbete). |
| --- | --- |

b)

Vi rekommenderar medlemsstaterna att befästa ungdomsarbetets ställning och roll i samhällsfrågor (partnerskap i lokala initiativ, evenemang, tävlingar och projekt) och säkerställa dess samhälleliga erkännande (värdesättande av ungdomsarbete).

| c) | Vi rekommenderar att medlemsstaterna och Europeiska kommissionen stöder och åtar sig att skapa en allmän återhämtningsplan för ungdomar i EU, med särskilda åtgärder som kan vidtas på europeisk, nationell och lokal nivå med fokus på ungdomsarbete och ungdomars deltagande för att lösa de problem som pandemin har förvärrat. |
| --- | --- |

c)

Vi rekommenderar att medlemsstaterna och Europeiska kommissionen stöder och åtar sig att skapa en allmän återhämtningsplan för ungdomar i EU, med särskilda åtgärder som kan vidtas på europeisk, nationell och lokal nivå med fokus på ungdomsarbete och ungdomars deltagande för att lösa de problem som pandemin har förvärrat.

Delmål 7: ”Tillhandahålla ungdomsanpassad och relevant information”

| a) | Vi rekommenderar att medlemsstaterna inför regelbundna lektioner i medie- och informationskunnighet inom grundskole- och gymnasieutbildningen i nationella läroplaner som utarbetas och övervakas noggrant, i samarbete med relevanta ungdomsorganisationer på nationell, regional och lokal nivå samt med yrkesverksamma inom medierna, samtidigt som regelbunden och landsomfattande lärarutbildning som samfinansieras av EU-budgeten säkerställs. |
| --- | --- |

a)

Vi rekommenderar att medlemsstaterna inför regelbundna lektioner i medie- och informationskunnighet inom grundskole- och gymnasieutbildningen i nationella läroplaner som utarbetas och övervakas noggrant, i samarbete med relevanta ungdomsorganisationer på nationell, regional och lokal nivå samt med yrkesverksamma inom medierna, samtidigt som regelbunden och landsomfattande lärarutbildning som samfinansieras av EU-budgeten säkerställs.

| b) | Vi uppmanar medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att i sina ungdomsstrategier inkludera tillhandahållande av högkvalitativ information och rådgivning till ungdomar i enlighet med den europeiska stadgan om ungdomsinformation och att avsätta resurser till ett nationellt samordningsorgan för ungdomsinformation så att ungdomar kan få tillgång till relevant information på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

b)

Vi uppmanar medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att i sina ungdomsstrategier inkludera tillhandahållande av högkvalitativ information och rådgivning till ungdomar i enlighet med den europeiska stadgan om ungdomsinformation och att avsätta resurser till ett nationellt samordningsorgan för ungdomsinformation så att ungdomar kan få tillgång till relevant information på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

| c) | Vi rekommenderar att Europeiska kommissionen inrättar en EU-strategi för kommunikation med ungdomar med vägledning till medlemsstaterna om hur man tillsammans med ungdomar kommunicerar om politik och publikationer av relevans för unga människor och säkerställer att budskapen offentliggörs på Europeiska ungdomsportalen där diskussion och dialog med ungdomar kan äga rum. |
| --- | --- |

c)

Vi rekommenderar att Europeiska kommissionen inrättar en EU-strategi för kommunikation med ungdomar med vägledning till medlemsstaterna om hur man tillsammans med ungdomar kommunicerar om politik och publikationer av relevans för unga människor och säkerställer att budskapen offentliggörs på Europeiska ungdomsportalen där diskussion och dialog med ungdomar kan äga rum.

---

BILAGA II

Hänvisningar:

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1).

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 212 I, 26.6.2020, s. 1).

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaterna, församlade i rådet, om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog – EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 189, 5.6.2019, s. 1).

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3).

Rådets slutsatser, Ungdomar i yttre åtgärder, rådets generalsekretariat, dok. 8629/20 av den 5 juni 2020.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (EUT C 415, 1.12.2020, s. 16).

Rådets resolution om den strukturerade dialogen och den framtida utvecklingen av dialogen med ungdomar inom ramen för politiken för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018 (EUT C 189, 15.6.2017, s. 1).

CIVICUS, State of Civil Society Reports 2016, Johannesburg, SOCS2016 (civicus.org).

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/9

---

Rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande 2021–2030

(2021/C 504/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM BEAKTAR FÖLJANDE:

Vi måste möta framtiden med tillförsikt genom att arbeta utifrån vuxenlärandebehoven och erbjuda möjligheter till formellt, icke-formellt och informellt lärande som kan tillhandahålla alla de kunskaper, färdigheter och kompetenser som krävs för att skapa ett inkluderande, hållbart, socialt rättvist och mer motståndskraftigt Europa. När vi ställs inför allt mer komplexa och frekventa förändringar (särskilt den digitala och gröna omställningen) och tar itu med nuvarande och framtida utmaningar (såsom klimatförändringarna, demografi, teknik, hälsa osv.) kan vuxenlärande, som en viktig del av det livslånga lärandet, bidra till att göra ekonomier och samhällen starkare och mer motståndskraftiga. Det är också viktigt att skapa de förutsättningar som krävs för att människor ska kunna driva på förändringar genom sina val.

SOM ERINRAR OM FÖLJANDE:

| 1. | Vid 2017 års sociala toppmöte för rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg proklamerade EU:s ledare gemensamt den europeiska pelaren för sociala rättigheter, där rätten till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för alla fastställdes som dess första princip och rätten att få hjälp med att söka arbete, utbilda eller omskola sig samt rätten att överföra rättigheter avseende socialt skydd och utbildning vid övergångar på arbetsmarknaden som dess fjärde princip. |
| --- | --- |

1.

Vid 2017 års sociala toppmöte för rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg proklamerade EU:s ledare gemensamt den europeiska pelaren för sociala rättigheter, där rätten till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för alla fastställdes som dess första princip och rätten att få hjälp med att söka arbete, utbilda eller omskola sig samt rätten att överföra rättigheter avseende socialt skydd och utbildning vid övergångar på arbetsmarknaden som dess fjärde princip.

| 2. | I Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 (1) lyftes utbildning fram som grundläggande för att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen och upprätthålla Europas konkurrenskraft. Därmed hamnade utbildning för första gången högt upp på den europeiska politiska dagordningen. |
| --- | --- |

2.

I Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 (1) lyftes utbildning fram som grundläggande för att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen och upprätthålla Europas konkurrenskraft. Därmed hamnade utbildning för första gången högt upp på den europeiska politiska dagordningen.

| 3. | I EU:s strategiska agenda 2019–2024 enades EU:s ledare om att intensifiera investeringarna i människors färdigheter och utbildning. |
| --- | --- |

3.

I EU:s strategiska agenda 2019–2024 enades EU:s ledare om att intensifiera investeringarna i människors färdigheter och utbildning.

| 4. | EU:s ledare träffades vid det sociala toppmötet i Porto den 7 maj 2021 för att fördjupa genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter genom att sätta utbildning och kompetens i centrum för de politiska åtgärderna. |
| --- | --- |

4.

EU:s ledare träffades vid det sociala toppmötet i Porto den 7 maj 2021 för att fördjupa genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter genom att sätta utbildning och kompetens i centrum för de politiska åtgärderna.

| 5. | I Europeiska rådets slutsatser av den 21 juni 2021 välkomnade EU:s ledare EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning, som, i linje med Portoförklaringen, fastställs i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inbegripet kompetensmålet på EU-nivå om att minst 60 % av de vuxna ska delta i utbildning varje år senast 2030. |
| --- | --- |

5.

I Europeiska rådets slutsatser av den 21 juni 2021 välkomnade EU:s ledare EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning, som, i linje med Portoförklaringen, fastställs i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inbegripet kompetensmålet på EU-nivå om att minst 60 % av de vuxna ska delta i utbildning varje år senast 2030.

| 6. | De relevanta bakgrundsdokumenten, som återges i bilaga III till denna resolution, bör beaktas. |
| --- | --- |

6.

De relevanta bakgrundsdokumenten, som återges i bilaga III till denna resolution, bör beaktas.

OCH SOM NOTERAR FÖLJANDE:

| 7. | Den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande, som antogs av Europeiska unionens råd 2011 för att fortsätta, komplettera och konsolidera arbetet på vuxenlärandeområdet enligt de fyra strategiska mål som rådet fastställde inom den strategiska ramen Utbildning 2020. |
| --- | --- |

7.

Den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande, som antogs av Europeiska unionens råd 2011 för att fortsätta, komplettera och konsolidera arbetet på vuxenlärandeområdet enligt de fyra strategiska mål som rådet fastställde inom den strategiska ramen Utbildning 2020.

| 8. | Rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (2016), där man lyfter fram de specifika behoven hos vuxna, främst lågutbildade, arbetslösa och utsatta grupper, som kräver särskild uppmärksamhet och särskilt stöd för att förbättra sina grundläggande färdigheter och göra framsteg. |
| --- | --- |

8.

Rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (2016), där man lyfter fram de specifika behoven hos vuxna, främst lågutbildade, arbetslösa och utsatta grupper, som kräver särskild uppmärksamhet och särskilt stöd för att förbättra sina grundläggande färdigheter och göra framsteg.

| 9. | Rapporten Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning (resultat inom ramen för den förnyade europeiska agendan för vuxenutbildning) (2019), där resultaten under perioden 2011–2018 kartläggs. I rapporten identifieras också nya ämnen och prioriteringar som skulle kunna beaktas under perioden efter 2020, inbegripet fortsatt arbete med styrning, tillhandahållande och spridning, flexibilitet och tillgång samt kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

9.

Rapporten Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning (resultat inom ramen för den förnyade europeiska agendan för vuxenutbildning) (2019), där resultaten under perioden 2011–2018 kartläggs. I rapporten identifieras också nya ämnen och prioriteringar som skulle kunna beaktas under perioden efter 2020, inbegripet fortsatt arbete med styrning, tillhandahållande och spridning, flexibilitet och tillgång samt kvalitetssäkring.

| 10. | Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (2020) föreslår bland annat åtgärd 8: Livskunskap, som innebär att kommissionen och medlemsstaterna ska arbeta på nya prioriteringar för den europeiska agendan för vuxenlärande för att skapa övergripande, högkvalitativa och inkluderande vuxenutbildningssystem. |
| --- | --- |

10.

Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (2020) föreslår bland annat åtgärd 8: Livskunskap, som innebär att kommissionen och medlemsstaterna ska arbeta på nya prioriteringar för den europeiska agendan för vuxenlärande för att skapa övergripande, högkvalitativa och inkluderande vuxenutbildningssystem.

| 11. | I rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (2020) och Osnabrück Declaration on vocational education and training (Osnabrück-förklaringen om yrkesutbildning) (2020) anges att yrkesutbildningen måste utvecklas ytterligare som en attraktiv och högkvalitativ väg till arbetstillfällen och livskunskaper och att vuxna behöver bli mer medvetna om att lärandet är en livslång strävan. |
| --- | --- |

11.

I rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (2020) och Osnabrück Declaration on vocational education and training (Osnabrück-förklaringen om yrkesutbildning) (2020) anges att yrkesutbildningen måste utvecklas ytterligare som en attraktiv och högkvalitativ väg till arbetstillfällen och livskunskaper och att vuxna behöver bli mer medvetna om att lärandet är en livslång strävan.

| 12. | Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning avser europeiskt utbildningssamarbete fram till 2030 (2021–2030). Enligt resolutionen ska samarbetet bedrivas med ett inkluderande och helhetsinriktat perspektiv och med beaktande av livslångt lärande. Den innehåller också en förklaring om att livslångt lärande omfattar utbildning i alla former och på alla nivåer, från förskoleverksamhet och barnomsorg till vuxenlärande, inbegripet yrkesutbildning och högre utbildning. |
| --- | --- |

12.

Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning avser europeiskt utbildningssamarbete fram till 2030 (2021–2030). Enligt resolutionen ska samarbetet bedrivas med ett inkluderande och helhetsinriktat perspektiv och med beaktande av livslångt lärande. Den innehåller också en förklaring om att livslångt lärande omfattar utbildning i alla former och på alla nivåer, från förskoleverksamhet och barnomsorg till vuxenlärande, inbegripet yrkesutbildning och högre utbildning.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD KONSTATERAR FÖLJANDE:

| 13. | Europeiska unionens medlemsstater har olika modeller för vuxenlärande beroende på sina nationella, regionala och lokala behov, omständigheter, politikområden, strategier och traditioner. Rapporter visar att covid-19-pandemin har medfört anpassningar inom miljöerna för vuxenlärande och lärande som ytterligare har ökat skillnaderna mellan vuxenlärandemetoderna inom hela Europa (2). |
| --- | --- |

13.

Europeiska unionens medlemsstater har olika modeller för vuxenlärande beroende på sina nationella, regionala och lokala behov, omständigheter, politikområden, strategier och traditioner. Rapporter visar att covid-19-pandemin har medfört anpassningar inom miljöerna för vuxenlärande och lärande som ytterligare har ökat skillnaderna mellan vuxenlärandemetoderna inom hela Europa (2).

| 14. | Av 2020 års utbildningsöversikt (3) framgår att deltagandet i vuxenutbildning är lågt, med ett EU-genomsnitt på endast 10,8 % vuxna (kvinnor: 11,9 %, män: 9,8 %) i åldersgruppen 25–64 år som har deltagit i vuxenutbildning under de senaste fyra veckorna före 2019 års undersökning. Dessutom visar Eurostats uppgifter från 2020 att deltagandet i vuxenutbildning är lägre än före covid-19-pandemin, med ett EU-genomsnitt på endast 9,2 % vuxna (kvinnor: 10,0 %, män: 8,3 %) i åldersgruppen 25–64 år som har deltagit i vuxenutbildning under de senaste fyra veckorna före undersökningen. |
| --- | --- |

14.

Av 2020 års utbildningsöversikt (3) framgår att deltagandet i vuxenutbildning är lågt, med ett EU-genomsnitt på endast 10,8 % vuxna (kvinnor: 11,9 %, män: 9,8 %) i åldersgruppen 25–64 år som har deltagit i vuxenutbildning under de senaste fyra veckorna före 2019 års undersökning. Dessutom visar Eurostats uppgifter från 2020 att deltagandet i vuxenutbildning är lägre än före covid-19-pandemin, med ett EU-genomsnitt på endast 9,2 % vuxna (kvinnor: 10,0 %, män: 8,3 %) i åldersgruppen 25–64 år som har deltagit i vuxenutbildning under de senaste fyra veckorna före undersökningen.

| 15. | Av Eurydice-rapporten Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications’ (2021) framgår att omkring var femte vuxen i EU inte har gått ut gymnasiet och att en betydande andel vuxna i Europa har dåliga läs-, skriv- och räknekunskaper samt/eller digitala färdigheter. Situationen i länderna skiljer sig också åt när det gäller vuxnas deltagande i utbildning. Däremot finns det ett gemensamt drag: de flesta utbildningsaktiviteter som vuxna deltar i är av icke-formell karaktär. |
| --- | --- |

15.

Av Eurydice-rapporten Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications’ (2021) framgår att omkring var femte vuxen i EU inte har gått ut gymnasiet och att en betydande andel vuxna i Europa har dåliga läs-, skriv- och räknekunskaper samt/eller digitala färdigheter. Situationen i länderna skiljer sig också åt när det gäller vuxnas deltagande i utbildning. Däremot finns det ett gemensamt drag: de flesta utbildningsaktiviteter som vuxna deltar i är av icke-formell karaktär.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD ÄR MEDVETET OM FÖLJANDE:

| 16. | En förnyad lärandekultur bör betona betydelsen av grundläggande färdigheter för alla och av ett kontinuerligt förvärvande av relevanta kunskaper, färdigheter och kompetenser på alla nivåer i formella, icke-formella och informella lärandesammanhang under hela livet. Personer som är inställda på livslångt lärande har bättre förutsättningar att anpassa sig till nya omständigheter och utveckla de färdigheter de behöver för att utföra ett arbete samt för att fullt ut delta i samhället och utvecklas som personer. |
| --- | --- |

16.

En förnyad lärandekultur bör betona betydelsen av grundläggande färdigheter för alla och av ett kontinuerligt förvärvande av relevanta kunskaper, färdigheter och kompetenser på alla nivåer i formella, icke-formella och informella lärandesammanhang under hela livet. Personer som är inställda på livslångt lärande har bättre förutsättningar att anpassa sig till nya omständigheter och utveckla de färdigheter de behöver för att utföra ett arbete samt för att fullt ut delta i samhället och utvecklas som personer.

| 17. | Vuxenlärande intar en särskild plats inom den strategiska prioriteringen för den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning – Att göra livslångt lärande och rörlighet till verklighet för alla, vilket nu är mer akut än någonsin på grund av utmaningarna i samband med återhämtningen från covid-19-krisen och behovet av motståndskraft, föränderliga behov på arbetsmarknaden, kompetensglapp, den gröna och digitala omställningen och den ihållande stora andelen vuxna i Europa med låga grundläggande kunskaper, färdigheter och kompetenser. |
| --- | --- |

17.

Vuxenlärande intar en särskild plats inom den strategiska prioriteringen för den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning – Att göra livslångt lärande och rörlighet till verklighet för alla, vilket nu är mer akut än någonsin på grund av utmaningarna i samband med återhämtningen från covid-19-krisen och behovet av motståndskraft, föränderliga behov på arbetsmarknaden, kompetensglapp, den gröna och digitala omställningen och den ihållande stora andelen vuxna i Europa med låga grundläggande kunskaper, färdigheter och kompetenser.

| 18. | Problemet med att vuxenlärande är utspritt över olika sektorer, politikområden och rättsliga ramar måste lösas. För att säkerställa en gemensam vision om att erbjuda bättre vuxenlärande måste alla parter delta i dialogen, och vuxenlärandets sociala dimension samt anställningsbarheten därvid beaktas. Eftersom vuxenlärandet gagnar enskilda, arbetsgivare och staten bör varje parts ansvar och bidrag erkännas. |
| --- | --- |

18.

Problemet med att vuxenlärande är utspritt över olika sektorer, politikområden och rättsliga ramar måste lösas. För att säkerställa en gemensam vision om att erbjuda bättre vuxenlärande måste alla parter delta i dialogen, och vuxenlärandets sociala dimension samt anställningsbarheten därvid beaktas. Eftersom vuxenlärandet gagnar enskilda, arbetsgivare och staten bör varje parts ansvar och bidrag erkännas.

| 19. | Det är av yttersta vikt att främja ökad medvetenhet bland arbetsgivare om att vuxenlärande bidrar till kvaliteten på arbetsprocesser och arbetsresultat samt till kvaliteten på arbetstagarnas engagemang i arbetet. Vuxenlärande kan bidra till produktivitet, konkurrenskraft, social delaktighet, jämställdhet, kreativitet, innovation och entreprenörskap. Det är en viktig faktor för ge arbetsgivare incitament att spela en mer aktiv roll när det gäller att stödja kompetenshöjning och omskolning och för att kontinuerligt förbättra personalens anställbarhet och övergångar på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att det skapas en lärandekultur på alla arbetsplatser och att lärandemöjligheter planeras och organiseras på arbetsplatsen. Samtliga berörda parter bör främja och stödja åtgärderna. |
| --- | --- |

19.

Det är av yttersta vikt att främja ökad medvetenhet bland arbetsgivare om att vuxenlärande bidrar till kvaliteten på arbetsprocesser och arbetsresultat samt till kvaliteten på arbetstagarnas engagemang i arbetet. Vuxenlärande kan bidra till produktivitet, konkurrenskraft, social delaktighet, jämställdhet, kreativitet, innovation och entreprenörskap. Det är en viktig faktor för ge arbetsgivare incitament att spela en mer aktiv roll när det gäller att stödja kompetenshöjning och omskolning och för att kontinuerligt förbättra personalens anställbarhet och övergångar på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att det skapas en lärandekultur på alla arbetsplatser och att lärandemöjligheter planeras och organiseras på arbetsplatsen. Samtliga berörda parter bör främja och stödja åtgärderna.

| 20. | Vuxenlärande måste dock handla om mer än att utveckla arbetsrelaterade färdigheter. Det är också viktigt att öka medvetenheten bland allmänheten om vikten av och fördelarna med att delta i livslångt lärande. Vuxenlärande bör kopplas samman med alla typer av utbildningar och alla utbildningsnivåer, inklusive högre utbildning, genom flexibla formella, icke-formella och informella utbildningsvägar. |
| --- | --- |

20.

Vuxenlärande måste dock handla om mer än att utveckla arbetsrelaterade färdigheter. Det är också viktigt att öka medvetenheten bland allmänheten om vikten av och fördelarna med att delta i livslångt lärande. Vuxenlärande bör kopplas samman med alla typer av utbildningar och alla utbildningsnivåer, inklusive högre utbildning, genom flexibla formella, icke-formella och informella utbildningsvägar.

| 21. | Vuxenlärande kan förbättra vuxnas levnads- och arbetsmöjligheter, oavsett deras sociodemografiska och personliga omständigheter. Det enskilda ansvaret för karriärutveckling bör ses som en del i yrkesvägledningen och yrkesstödet under hela livet. Vuxenlärande kan dessutom bidra till aktivt medborgarskap och lokalt lärande. Det gynnar också personlig, social och yrkesmässig utveckling och självförverkligande, hälsa och välbefinnande, i enlighet med individens nuvarande och framtida behov, talanger och ambitioner. Vuxenlärande spelar en avgörande roll för att möta nuvarande och framtida utmaningar och möjligheter i livet och på arbetsplatsen, vilket leder till hållbara samhällen. |
| --- | --- |

21.

Vuxenlärande kan förbättra vuxnas levnads- och arbetsmöjligheter, oavsett deras sociodemografiska och personliga omständigheter. Det enskilda ansvaret för karriärutveckling bör ses som en del i yrkesvägledningen och yrkesstödet under hela livet. Vuxenlärande kan dessutom bidra till aktivt medborgarskap och lokalt lärande. Det gynnar också personlig, social och yrkesmässig utveckling och självförverkligande, hälsa och välbefinnande, i enlighet med individens nuvarande och framtida behov, talanger och ambitioner. Vuxenlärande spelar en avgörande roll för att möta nuvarande och framtida utmaningar och möjligheter i livet och på arbetsplatsen, vilket leder till hållbara samhällen.

| 22. | Konsekvenserna av de demografiska förändringarna samt den gröna och digitala omställningen kräver nya angreppssätt för att underlätta vuxnas deltagande i vuxenutbildning. För att stödja fullständig integration och deltagande i samhället gäller detta också personer som inte känner någon större motivation att delta i lärandeaktiviteter och åldersgruppen över 65 år. |
| --- | --- |

22.

Konsekvenserna av de demografiska förändringarna samt den gröna och digitala omställningen kräver nya angreppssätt för att underlätta vuxnas deltagande i vuxenutbildning. För att stödja fullständig integration och deltagande i samhället gäller detta också personer som inte känner någon större motivation att delta i lärandeaktiviteter och åldersgruppen över 65 år.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

| 23. | Vuxenlärande behöver ses ur ett helhetsperspektiv som omfattar samarbete mellan sektorer och flera berörda parter, och effektiv samordning på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, med beaktande av de olika modellerna för vuxenlärande i Europeiska unionen och med full respekt för de särskilda befogenheterna på de olika politiska nivåerna. |
| --- | --- |

23.

Vuxenlärande behöver ses ur ett helhetsperspektiv som omfattar samarbete mellan sektorer och flera berörda parter, och effektiv samordning på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, med beaktande av de olika modellerna för vuxenlärande i Europeiska unionen och med full respekt för de särskilda befogenheterna på de olika politiska nivåerna.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR SÅLEDES ENATS OM FÖLJANDE:

| 24. | Under perioden fram till och med 2030 kommer det övergripande målet för den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2021–2030 att vara att öka och förbättra tillhandahållandet, marknadsföringen och utnyttjandet av formella, icke-formella och informella utbildningsmöjligheter för alla. |
| --- | --- |

24.

Under perioden fram till och med 2030 kommer det övergripande målet för den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2021–2030 att vara att öka och förbättra tillhandahållandet, marknadsföringen och utnyttjandet av formella, icke-formella och informella utbildningsmöjligheter för alla.

| 25. | De huvudsakliga prioriterade områdena för den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande säkerställer kontinuitet i arbetet med och vidareutvecklingen av vuxenlärande i enlighet med vad som anges nedan och beskrivs i bilaga I till denna resolution






  — | styrning, |
| --- | --- | --- |

25.

De huvudsakliga prioriterade områdena för den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande säkerställer kontinuitet i arbetet med och vidareutvecklingen av vuxenlärande i enlighet med vad som anges nedan och beskrivs i bilaga I till denna resolution

—

styrning,

| — | Tillgång till och utnyttjande av möjligheter till livslångt lärande, |
| --- | --- |

—

Tillgång till och utnyttjande av möjligheter till livslångt lärande,

| — | tillgänglighet och flexibilitet, |
| --- | --- |

—

tillgänglighet och flexibilitet,

| — | kvalitet, rättvisa, inkludering och framgång inom vuxenlärande, |
| --- | --- |

—

kvalitet, rättvisa, inkludering och framgång inom vuxenlärande,

| — | den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

—

den gröna och digitala omställningen.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR DESSUTOM, MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH MEDLEMSSTATERNAS NATIONELLA FÖRHÅLLANDEN, ENATS OM FÖLJANDE GENOMFÖRANDEINSTRUMENT:

| 26. | Den öppna samordningsmetoden: Under perioden fram till 2030 kommer medlemsstaterna och kommissionen att ha ett nära samarbete för att inventera det arbete som gjorts på teknisk nivå och utvärdera processen och dess resultat med hjälp av den öppna samordningsmetoden och genom att ta ansvar för processen inom sina respektive behörighetsområden, på nationell, regional eller europeisk nivå. Detta bör göras i samråd med arbetsgruppen för vuxenlärande, som inrättats som en del av den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) och nätverket av nationella samordnare för vuxenlärande. |
| --- | --- |

26.

Den öppna samordningsmetoden: Under perioden fram till 2030 kommer medlemsstaterna och kommissionen att ha ett nära samarbete för att inventera det arbete som gjorts på teknisk nivå och utvärdera processen och dess resultat med hjälp av den öppna samordningsmetoden och genom att ta ansvar för processen inom sina respektive behörighetsområden, på nationell, regional eller europeisk nivå. Detta bör göras i samråd med arbetsgruppen för vuxenlärande, som inrättats som en del av den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) och nätverket av nationella samordnare för vuxenlärande.

| 27. | Ömsesidigt lärande: Ömsesidigt lärande är ett centralt inslag i den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande eftersom det ger möjlighet att identifiera och dra lärdom av god praxis i olika medlemsstater. Ömsesidigt lärande kommer att genomföras med de relevanta aktörernas medverkan och med hjälp av bland annat peer learning, inbördes rådgivning, utbyte av bästa policy och praxis, konferenser, seminarier, forum eller expertgrupper på hög nivå samt studier och analyser, nätverk (inklusive webbaserade) och andra former av spridning och genom tydligt synliggörande av resultaten. |
| --- | --- |

27.

Ömsesidigt lärande: Ömsesidigt lärande är ett centralt inslag i den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande eftersom det ger möjlighet att identifiera och dra lärdom av god praxis i olika medlemsstater. Ömsesidigt lärande kommer att genomföras med de relevanta aktörernas medverkan och med hjälp av bland annat peer learning, inbördes rådgivning, utbyte av bästa policy och praxis, konferenser, seminarier, forum eller expertgrupper på hög nivå samt studier och analyser, nätverk (inklusive webbaserade) och andra former av spridning och genom tydligt synliggörande av resultaten.

| 28. | Verkningsfull styrning: Den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande utgör en enhetlig del i den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030). |
| --- | --- |

28.

Verkningsfull styrning: Den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande utgör en enhetlig del i den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030).

| 29. | Övervakning av processen: En regelbunden övervakning av framstegen när det gäller att uppnå målen på EU-nivå (4) genom att indikatorerna på EU-nivå (som anges i bilaga II till denna resolution) tillämpas vid systematisk insamling och analys av internationellt jämförbara uppgifter utgör ett viktigt bidrag till ett faktabaserat beslutsfattande utan att skapa ytterligare bördor för medlemsstaterna. Den årliga övervakningen kommer att ske med hjälp av utbildningsöversikten och den europeiska planeringsterminen (genom den reviderade sociala resultattavlan) som följer framstegen när det gäller att uppnå alla överenskomna EU-mål på vuxenlärandeområdet. Övervakning och utvärdering av målen och indikatorerna på EU-nivå bör genomföras i samarbete med den permanenta arbetsgruppen för indikatorer och referensvärden och ses över 2023. |
| --- | --- |

29.

Övervakning av processen: En regelbunden övervakning av framstegen när det gäller att uppnå målen på EU-nivå (4) genom att indikatorerna på EU-nivå (som anges i bilaga II till denna resolution) tillämpas vid systematisk insamling och analys av internationellt jämförbara uppgifter utgör ett viktigt bidrag till ett faktabaserat beslutsfattande utan att skapa ytterligare bördor för medlemsstaterna. Den årliga övervakningen kommer att ske med hjälp av utbildningsöversikten och den europeiska planeringsterminen (genom den reviderade sociala resultattavlan) som följer framstegen när det gäller att uppnå alla överenskomna EU-mål på vuxenlärandeområdet. Övervakning och utvärdering av målen och indikatorerna på EU-nivå bör genomföras i samarbete med den permanenta arbetsgruppen för indikatorer och referensvärden och ses över 2023.

| 30. | Kunskapsuppbyggnad och evidensbaserad politik för vuxenlärande: Det är nödvändigt att ytterligare utveckla den djupgående dataanalysen och forskningen, där så är möjligt, på internationell, europeisk och nationell nivå med hjälp av en rad verktyg och genom att man drar nytta av det arbete som utförs av Eurostat, Eurydice, Cedefop, Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF), Eurofound, OECD och andra organisationer. Analysen bör även omfatta övervakning av utsatta grupper av vuxna och uppgifter om investeringar i utbildning, om möjligt bland annat även på arbetsgivar- och lokalsamhällesnivå. Förändringarna på arbetsmarknaden och de enorma insatserna för kompetensutveckling och omskolning kräver tillförlitlig och målinriktad kompetensinventering för att kartlägga framtida kompetensbehov på arbetsmarknaden. Detta kommer att stödja vuxna i deras livslånga karriärutveckling och underlätta både arbetsmarknads- och samhällsomställningar. |
| --- | --- |

30.

Kunskapsuppbyggnad och evidensbaserad politik för vuxenlärande: Det är nödvändigt att ytterligare utveckla den djupgående dataanalysen och forskningen, där så är möjligt, på internationell, europeisk och nationell nivå med hjälp av en rad verktyg och genom att man drar nytta av det arbete som utförs av Eurostat, Eurydice, Cedefop, Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF), Eurofound, OECD och andra organisationer. Analysen bör även omfatta övervakning av utsatta grupper av vuxna och uppgifter om investeringar i utbildning, om möjligt bland annat även på arbetsgivar- och lokalsamhällesnivå. Förändringarna på arbetsmarknaden och de enorma insatserna för kompetensutveckling och omskolning kräver tillförlitlig och målinriktad kompetensinventering för att kartlägga framtida kompetensbehov på arbetsmarknaden. Detta kommer att stödja vuxna i deras livslånga karriärutveckling och underlätta både arbetsmarknads- och samhällsomställningar.

| 31. | Samarbete med internationella organisationer: Det är viktigt att stärka samarbetet med organisationer som OECD (särskilt genom att utnyttja resultaten från programmet för internationell utvärdering av vuxnas kompetens (PIAAC), FN (framför allt Unesco och ILO) och Europarådet, liksom inom relevanta regionala eller globala initiativ. |
| --- | --- |

31.

Samarbete med internationella organisationer: Det är viktigt att stärka samarbetet med organisationer som OECD (särskilt genom att utnyttja resultaten från programmet för internationell utvärdering av vuxnas kompetens (PIAAC), FN (framför allt Unesco och ILO) och Europarådet, liksom inom relevanta regionala eller globala initiativ.

| 32. | Finansiering: Vuxenutbildningen finansieras genom en rad olika instrument som ges stöd via ett antal olika källor. Vuxenutbildningen bör helst och när så är lämpligt, och i enlighet med subsidiaritetsprincipen, bygga på fortlöpande och regelbunden finansiering snarare än på bidrag som är kopplade till projekt eller program. Finansieringsstrategier som bygger på delat ansvar mellan offentliga och privata aktörer kan bidra till att öka och intensifiera resurserna. |
| --- | --- |

32.

Finansiering: Vuxenutbildningen finansieras genom en rad olika instrument som ges stöd via ett antal olika källor. Vuxenutbildningen bör helst och när så är lämpligt, och i enlighet med subsidiaritetsprincipen, bygga på fortlöpande och regelbunden finansiering snarare än på bidrag som är kopplade till projekt eller program. Finansieringsstrategier som bygger på delat ansvar mellan offentliga och privata aktörer kan bidra till att öka och intensifiera resurserna.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH I ENLIGHET MED DE NATIONELLA FÖRHÅLLANDENA:

| 33. | Inrikta sina insatser under perioden 2021–2030 på de prioriterade områdena i bilaga I och därigenom också, i förekommande fall och i enlighet med nationella, regionala och lokala sammanhang, omständigheter och lagstiftning, bidra till genomförandet av den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030). |
| --- | --- |

33.

Inrikta sina insatser under perioden 2021–2030 på de prioriterade områdena i bilaga I och därigenom också, i förekommande fall och i enlighet med nationella, regionala och lokala sammanhang, omständigheter och lagstiftning, bidra till genomförandet av den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030).

| 34. | Förstärka de effektiva förbindelserna mellan berörda ministerier och intressenter, såsom arbetsmarknadens parter, företag, icke-statliga organisationer och det civila samhällets organisationer, i syfte att förbättra samstämmigheten mellan politiken för vuxenlärande och den socioekonomiska politiken i stort. Denna flerpartsstrategi som omfattar hela statsförvaltningen kan stärkas ytterligare genom effektiv nationell, regional och lokal samordning som kopplar samman politik och praxis. |
| --- | --- |

34.

Förstärka de effektiva förbindelserna mellan berörda ministerier och intressenter, såsom arbetsmarknadens parter, företag, icke-statliga organisationer och det civila samhällets organisationer, i syfte att förbättra samstämmigheten mellan politiken för vuxenlärande och den socioekonomiska politiken i stort. Denna flerpartsstrategi som omfattar hela statsförvaltningen kan stärkas ytterligare genom effektiv nationell, regional och lokal samordning som kopplar samman politik och praxis.

| 35. | Stödja vuxnas lärande med livslång vägledning och karriärutveckling genom att bygga partnerskap på alla nivåer. I linje med principerna för kvalitetssäkring bör denna vägledning kopplas till utåtriktad verksamhet, validering och medvetandehöjande åtgärder, och på så sätt bidra till genomförandet av rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar. Härigenom kommer man att säkerställa att alla vuxna har möjlighet att utveckla sina grundläggande färdigheter och nyckelkompetenser utifrån sina egna behov och uppnå den kompetensnivå som krävs i dagens samhälle och på dagens arbetsmarknad. |
| --- | --- |

35.

Stödja vuxnas lärande med livslång vägledning och karriärutveckling genom att bygga partnerskap på alla nivåer. I linje med principerna för kvalitetssäkring bör denna vägledning kopplas till utåtriktad verksamhet, validering och medvetandehöjande åtgärder, och på så sätt bidra till genomförandet av rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar. Härigenom kommer man att säkerställa att alla vuxna har möjlighet att utveckla sina grundläggande färdigheter och nyckelkompetenser utifrån sina egna behov och uppnå den kompetensnivå som krävs i dagens samhälle och på dagens arbetsmarknad.

| 36. | Vid genomförandet av rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande göra framsteg när det gäller att se till att alla vuxna har tillgång till valideringsmöjligheter och därmed även säkerställa en andra chans, vilket kan leda till fullständiga eller partiella kvalifikationer. |
| --- | --- |

36.

Vid genomförandet av rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande göra framsteg när det gäller att se till att alla vuxna har tillgång till valideringsmöjligheter och därmed även säkerställa en andra chans, vilket kan leda till fullständiga eller partiella kvalifikationer.

| 37. | Stödja en utökning av vuxenutbildningen på sekundär och tertiär nivå, både vad avser allmän och yrkesinriktad utbildning, genom flexibla utbildningsvägar, t.ex. kvällskurser, deltidsutbildning, distanslärande och blandat lärande, och göra det möjligt för vuxenstuderande att a) förvärva kvalifikationer på nivå 4 eller högre enligt den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF) och b) att slutföra korta kurser som gör det möjligt att uppdatera, bredda och fördjupa kompetensen. |
| --- | --- |

37.

Stödja en utökning av vuxenutbildningen på sekundär och tertiär nivå, både vad avser allmän och yrkesinriktad utbildning, genom flexibla utbildningsvägar, t.ex. kvällskurser, deltidsutbildning, distanslärande och blandat lärande, och göra det möjligt för vuxenstuderande att a) förvärva kvalifikationer på nivå 4 eller högre enligt den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF) och b) att slutföra korta kurser som gör det möjligt att uppdatera, bredda och fördjupa kompetensen.

| 38. | Höja yrkesstatusen för och stödja professionaliseringen av vuxenutbildare (5) och förbättra deras grundutbildning och fortbildning samt deras yrkesmässiga utveckling, bland annat genom att stödja användningen av innovativa metoder (t.ex. i blandade, webbaserade, distans- och hybridformat) och resurser (IKT-infrastruktur och IKT-utrustning). |
| --- | --- |

38.

Höja yrkesstatusen för och stödja professionaliseringen av vuxenutbildare (5) och förbättra deras grundutbildning och fortbildning samt deras yrkesmässiga utveckling, bland annat genom att stödja användningen av innovativa metoder (t.ex. i blandade, webbaserade, distans- och hybridformat) och resurser (IKT-infrastruktur och IKT-utrustning).

| 39. | När så är lämpligt, stödja en högkvalitativ och inkluderande digitalisering av utbildnings- och lärprocesserna på såväl organisatorisk som individuell nivå samt bistå och utbilda vuxenstuderande så att de kan använda digitala verktyg på ett bredare och effektivare sätt samtidigt som man tar hänsyn till den digitala klyftan i allmänhet och den digitala klyftan mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

39.

När så är lämpligt, stödja en högkvalitativ och inkluderande digitalisering av utbildnings- och lärprocesserna på såväl organisatorisk som individuell nivå samt bistå och utbilda vuxenstuderande så att de kan använda digitala verktyg på ett bredare och effektivare sätt samtidigt som man tar hänsyn till den digitala klyftan i allmänhet och den digitala klyftan mellan kvinnor och män.

| 40. | Sträva efter att utveckla enkla, flexibla och breda mekanismer för företag och enskilda personer i syfte att öka medvetenheten och främja en attitydförändring bland enskilda personer och i samhället, med utgångspunkt i konceptet livslångt lärande som framhåller behovet av att kontinuerligt förvärva kunskaper, färdigheter och kompetenser. |
| --- | --- |

40.

Sträva efter att utveckla enkla, flexibla och breda mekanismer för företag och enskilda personer i syfte att öka medvetenheten och främja en attitydförändring bland enskilda personer och i samhället, med utgångspunkt i konceptet livslångt lärande som framhåller behovet av att kontinuerligt förvärva kunskaper, färdigheter och kompetenser.

| 41. | Underlätta livslångt lärande för att främja vuxnas deltagande i utbildning genom en rad olika instrument såsom Epale – webbplattformen för vuxenutbildning i Europa (t.ex. ge stöd till yrkesverksamma inom vuxenutbildning, inbegripet vuxenutbildare, väglednings- och stödpersonal, forskare och akademiker, samt beslutsfattare). |
| --- | --- |

41.

Underlätta livslångt lärande för att främja vuxnas deltagande i utbildning genom en rad olika instrument såsom Epale – webbplattformen för vuxenutbildning i Europa (t.ex. ge stöd till yrkesverksamma inom vuxenutbildning, inbegripet vuxenutbildare, väglednings- och stödpersonal, forskare och akademiker, samt beslutsfattare).

| 42. | Främja mobilitet i utbildningssyfte för vuxenstuderande och personal inom vuxenutbildning liksom samarbete över gränserna, bland annat genom Erasmus+-programmet, EU:s sammanhållningspolitiska fonder och andra instrument när så är lämpligt. |
| --- | --- |

42.

Främja mobilitet i utbildningssyfte för vuxenstuderande och personal inom vuxenutbildning liksom samarbete över gränserna, bland annat genom Erasmus+-programmet, EU:s sammanhållningspolitiska fonder och andra instrument när så är lämpligt.

| 43. | Göra ytterligare insatser för att undanröja befintliga hinder för och spärrar mot alla typer av lärande, däribland frågor som avser rörlighet, tillgång, jämlikhet, vägledning, utåtriktad verksamhet, studerandetjänster och erkännande av lärandemål. |
| --- | --- |

43.

Göra ytterligare insatser för att undanröja befintliga hinder för och spärrar mot alla typer av lärande, däribland frågor som avser rörlighet, tillgång, jämlikhet, vägledning, utåtriktad verksamhet, studerandetjänster och erkännande av lärandemål.

| 44. | Vidareutveckla kvalitetssäkringsmekanismer genom att t.ex. främja intern och extern kvalitetssäkring, med avseende på program, processer, genomförandeorganisationer och vuxenutbildare, och vägledningsverksamhet samt genom att utveckla datainsamling, t.ex. med hjälp av information som samlats in genom uppföljning av utexaminerade. |
| --- | --- |

44.

Vidareutveckla kvalitetssäkringsmekanismer genom att t.ex. främja intern och extern kvalitetssäkring, med avseende på program, processer, genomförandeorganisationer och vuxenutbildare, och vägledningsverksamhet samt genom att utveckla datainsamling, t.ex. med hjälp av information som samlats in genom uppföljning av utexaminerade.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE, I ENLIGHET MED SINA BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN:

| 45. | Stödja medlemsstaterna i genomförandet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030 och dess prioriterade områden enligt beskrivningen i bilaga I samt i deras eventuella utarbetande av holistiska, nationella kompetensstrategier som omfattar hela statsförvaltningen. |
| --- | --- |

45.

Stödja medlemsstaterna i genomförandet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030 och dess prioriterade områden enligt beskrivningen i bilaga I samt i deras eventuella utarbetande av holistiska, nationella kompetensstrategier som omfattar hela statsförvaltningen.

| 46. | Säkerställa komplementaritet och samstämmighet i EU:s politiska initiativ som genomförs i enlighet med den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030. |
| --- | --- |

46.

Säkerställa komplementaritet och samstämmighet i EU:s politiska initiativ som genomförs i enlighet med den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030.

| 47. | Samverka nära med medlemsstaterna för att säkerställa att det finns en flexibel och effektiv styrningsstruktur i enlighet med rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), i synnerhet genom att involvera arbetsgruppen för vuxenlärande, nätverket av nationella samordnare för vuxenlärande, peer learning och annat nätverksarbete. |
| --- | --- |

47.

Samverka nära med medlemsstaterna för att säkerställa att det finns en flexibel och effektiv styrningsstruktur i enlighet med rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), i synnerhet genom att involvera arbetsgruppen för vuxenlärande, nätverket av nationella samordnare för vuxenlärande, peer learning och annat nätverksarbete.

| 48. | Stödja de nationella samordnarna för vuxenutbildning genom att finansiera deras arbete för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och med kommissionen vid genomförandet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030. |
| --- | --- |

48.

Stödja de nationella samordnarna för vuxenutbildning genom att finansiera deras arbete för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och med kommissionen vid genomförandet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030.

| 49. | Förbättra kunskaperna om vuxnas lärande i Europa genom att genomföra studier och forskning av relevans för att analysera vuxenutbildningsfrågor, bland annat genom Eurydice, Cedefop och ETF och i samarbete med andra relevanta nätverk och institutioner, genom att fullt ut utnyttja deras informations- och forskningskapacitet, utan att skapa ytterligare bördor för medlemsstaterna. Man bör också uppmärksamma åldersgruppen över 65 år genom att ta fram jämförbara bevis och uppgifter om deras deltagande i vuxenutbildning. |
| --- | --- |

49.

Förbättra kunskaperna om vuxnas lärande i Europa genom att genomföra studier och forskning av relevans för att analysera vuxenutbildningsfrågor, bland annat genom Eurydice, Cedefop och ETF och i samarbete med andra relevanta nätverk och institutioner, genom att fullt ut utnyttja deras informations- och forskningskapacitet, utan att skapa ytterligare bördor för medlemsstaterna. Man bör också uppmärksamma åldersgruppen över 65 år genom att ta fram jämförbara bevis och uppgifter om deras deltagande i vuxenutbildning.

| 50. | Fortsätta och intensifiera samarbetet med berörda internationella organisationer, såsom OECD, FN (särskilt Unesco och ILO) och Europarådet, liksom andra relevanta regionala eller världsomspännande initiativ, exempelvis på västra Balkan, det östliga partnerskapet osv. |
| --- | --- |

50.

Fortsätta och intensifiera samarbetet med berörda internationella organisationer, såsom OECD, FN (särskilt Unesco och ILO) och Europarådet, liksom andra relevanta regionala eller världsomspännande initiativ, exempelvis på västra Balkan, det östliga partnerskapet osv.

| 51. | Säkerställa de medel som finns tillgängliga på europeisk nivå för att stödja genomförandet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030 genom relevanta EU-program, EU-fonder och EU-instrument, såsom Erasmus+, Europeiska socialfonden + (ESF+), Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare, faciliteten för återhämtning och resiliens, Fonden för en rättvis omställning, InvestEU, instrumentet för tekniskt stöd osv. |
| --- | --- |

51.

Säkerställa de medel som finns tillgängliga på europeisk nivå för att stödja genomförandet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030 genom relevanta EU-program, EU-fonder och EU-instrument, såsom Erasmus+, Europeiska socialfonden + (ESF+), Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare, faciliteten för återhämtning och resiliens, Fonden för en rättvis omställning, InvestEU, instrumentet för tekniskt stöd osv.

| 52. | Förelägga rådet en regelbundet uppdaterad systematisk översikt och färdplan över politik, samarbetsverktyg, finansieringsinstrument, initiativ och riktade ansökningsomgångar på unionsnivå som pågår eller planeras, såsom Upskilling Pathways (kompetenshöjningsvägar), Erasmus+ och den europeiska planeringsterminen, som bidrar till uppnåendet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030. |
| --- | --- |

52.

Förelägga rådet en regelbundet uppdaterad systematisk översikt och färdplan över politik, samarbetsverktyg, finansieringsinstrument, initiativ och riktade ansökningsomgångar på unionsnivå som pågår eller planeras, såsom Upskilling Pathways (kompetenshöjningsvägar), Erasmus+ och den europeiska planeringsterminen, som bidrar till uppnåendet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030.

| 53. | Rapportera om genomförandet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030 som en del av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (2021–2030), med utgångspunkt i det arbete som utförts av de nationella samordnarna för vuxenlärande, arbetsgruppen för vuxenlärande, studier och forskningsexperter. |
| --- | --- |

53.

Rapportera om genomförandet av den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande 2030 som en del av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (2021–2030), med utgångspunkt i det arbete som utförts av de nationella samordnarna för vuxenlärande, arbetsgruppen för vuxenlärande, studier och forskningsexperter.

| 54. | Möjliggöra vidareutveckling och genomförande av Epale, som stöder och stärker yrkesverksamma inom vuxenutbildning genom utbyten bland kollegor, blogginlägg, forum och nätverksbyggande samt genom att tillhandahålla korrekt och relevant information av hög kvalitet om alla aspekter av vuxenlärande. |
| --- | --- |

54.

Möjliggöra vidareutveckling och genomförande av Epale, som stöder och stärker yrkesverksamma inom vuxenutbildning genom utbyten bland kollegor, blogginlägg, forum och nätverksbyggande samt genom att tillhandahålla korrekt och relevant information av hög kvalitet om alla aspekter av vuxenlärande.

| 55. | Stödja medlemsstaterna, även genom finansiering, i deras regelbundna deltagande i forskningscykler i syfte att erhålla jämförbara uppgifter om deras framsteg när det gäller vuxnas färdigheter (OECD:s undersökning av vuxnas färdigheter [PIAAC], undersökningen om vuxenutbildning och arbetskraftsundersökningen). |
| --- | --- |

55.

Stödja medlemsstaterna, även genom finansiering, i deras regelbundna deltagande i forskningscykler i syfte att erhålla jämförbara uppgifter om deras framsteg när det gäller vuxnas färdigheter (OECD:s undersökning av vuxnas färdigheter [PIAAC], undersökningen om vuxenutbildning och arbetskraftsundersökningen).

---

(1)  Dok. EUCO 19/1/17 REV 1.

(2)  Se t.ex. följande publikationer: Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities (Utbildning 2020-arbetsgruppen för vuxenlärande, 2020), Adult learning and education and COVID-19 (Unescos institut för livslångt lärande, 2020) och Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing? (OECD, 2021).

(3)  Education and Training Monitor 2020 Teaching and learning in a digital age, SWD (2020) 234 final. Datakälla: Eurostat, EU:s arbetskraftsundersökning (metodändring planeras för 2022).

(4)  Målen definieras som genomsnittliga värden för EU som medlemsstaterna ska uppnå gemensamt. Kommissionen bör i sina rapporter om de framsteg som görs mot att uppnå dessa mål, eventuellt även inom ramen för den europeiska planeringsterminen när så är relevant, ta hänsyn till de olika nationella systemens och förhållandenas särdrag. Medlemsstaterna bör i enlighet med sina nationella förhållanden, prioriteringar och utmaningar till fullo utnyttja möjligheterna till unionsfinansiering. Målen föregriper inte beslut om hur unionens finansieringsinstrument inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och Next Generation EU genomförs.

(5)  I denna resolution avses med lärare en person som har lärarbehörighet (eller motsvarande) enligt nationell lagstiftning och praxis, medan utbildare är den som utför en eller flera av de uppgifter som är knutna till (den teoretiska eller praktiska) utbildningsfunktionen, antingen vid en utbildningsinstitution eller på arbetsplatsen. Dessa kategorier omfattar lärare inom allmän och högre utbildning, lärare och utbildare inom grundläggande och fortsatt yrkesutbildning, liksom yrkesverksamma inom förskoleverksamhet och barnomsorg samt lärare inom vuxenutbildning, i enlighet med rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (EUT C 193, 9.6.2020, s. 11).

---

BILAGA I

Med beaktande av de särskilda förhållandena i varje medlemsstat och i enlighet med nationella prioriteringar uppmanas medlemsstaterna att – i förekommande fall med stöd av kommissionen – inrikta sig på de nedanstående områdena.

Prioriterat område 1 – Styrning

| a) | Partnerskap mellan regeringar, regionala och lokala myndigheter, utbildningsanordnare, företag, arbetsmarknadens parter, offentliga arbetsförmedlingar och socialtjänster samt det civila samhället är nödvändiga, och dessa är starkt kopplade till det delade ansvar som åligger alla berörda parter. Detta ansvar täcker uppgifter såsom analys av utbildningsbehov och utveckling av lärandemöjligheter för vuxna, optimering av alla berörda parters deltagande samt samarbetet mellan dem, medvetandehöjande och uppsökande åtgärder samt stöd till tillhandahållande av tillräcklig vägledning och rådgivning för anordnare och företag. |
| --- | --- |

a)

Partnerskap mellan regeringar, regionala och lokala myndigheter, utbildningsanordnare, företag, arbetsmarknadens parter, offentliga arbetsförmedlingar och socialtjänster samt det civila samhället är nödvändiga, och dessa är starkt kopplade till det delade ansvar som åligger alla berörda parter. Detta ansvar täcker uppgifter såsom analys av utbildningsbehov och utveckling av lärandemöjligheter för vuxna, optimering av alla berörda parters deltagande samt samarbetet mellan dem, medvetandehöjande och uppsökande åtgärder samt stöd till tillhandahållande av tillräcklig vägledning och rådgivning för anordnare och företag.

| b) | Förbättring av de allmänna förutsättningarna för samarbete om vuxenlärandebehov: sträva efter att utveckla ett övergripande tillvägagångssätt för vuxenlärande som omfattar alla typer, former och nivåer av vuxenutbildning och andra relevanta former av lärandemöjligheter och som klargör alla berörda sektorers roller. Tillvägagångssättet bör omfatta sektorsövergripande tillsyn och även inbegripa partnerskap mellan ministerier samt sektorsövergripande partnerskap som leder till politisk samstämmighet. Ett sådant tillvägagångssätt kan, som ett led i det livslånga lärandet, resultera i strategier för vuxenlärande och nationella kompetensstrategier som bygger på forskning, fakta och uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Förbättring av de allmänna förutsättningarna för samarbete om vuxenlärandebehov: sträva efter att utveckla ett övergripande tillvägagångssätt för vuxenlärande som omfattar alla typer, former och nivåer av vuxenutbildning och andra relevanta former av lärandemöjligheter och som klargör alla berörda sektorers roller. Tillvägagångssättet bör omfatta sektorsövergripande tillsyn och även inbegripa partnerskap mellan ministerier samt sektorsövergripande partnerskap som leder till politisk samstämmighet. Ett sådant tillvägagångssätt kan, som ett led i det livslånga lärandet, resultera i strategier för vuxenlärande och nationella kompetensstrategier som bygger på forskning, fakta och uppgifter.

| c) | Samarbetet och partnerskapen mellan berörda parter på nationell, regional och lokal nivå bör tillgodose vuxenstuderandenas och arbetsgivarnas behov och, om så är möjligt och med hänsyn till nationella omständigheter, inbegripa ändamålsenlig och effektiv finansiering av lärandeinitiativ för vuxna. |
| --- | --- |

c)

Samarbetet och partnerskapen mellan berörda parter på nationell, regional och lokal nivå bör tillgodose vuxenstuderandenas och arbetsgivarnas behov och, om så är möjligt och med hänsyn till nationella omständigheter, inbegripa ändamålsenlig och effektiv finansiering av lärandeinitiativ för vuxna.

Prioriterat område 2 – Tillgång till och utnyttjande av möjligheter till livslångt lärande

| a) | Det är ytterst viktigt att skapa medvetenhet bland vuxna om betydelsen av lärandet som en livslång strävan som man regelbundet bör ägna sig åt under livet. |
| --- | --- |

a)

Det är ytterst viktigt att skapa medvetenhet bland vuxna om betydelsen av lärandet som en livslång strävan som man regelbundet bör ägna sig åt under livet.

| b) | Vuxenlärandet bör bli mer skräddarsytt. Det bör uppmuntras och stödjas genom effektiva system för livslång vägledning med uppsökande verksamhet, liksom genom integrerade system för validering av tidigare lärande. |
| --- | --- |

b)

Vuxenlärandet bör bli mer skräddarsytt. Det bör uppmuntras och stödjas genom effektiva system för livslång vägledning med uppsökande verksamhet, liksom genom integrerade system för validering av tidigare lärande.

| c) | Befintliga system för kompetensprognoser (kompetensinventering) bör vara tillgängliga för alla berörda parter till stöd för livslång vägledning och planering av vuxenutbildningen. |
| --- | --- |

c)

Befintliga system för kompetensprognoser (kompetensinventering) bör vara tillgängliga för alla berörda parter till stöd för livslång vägledning och planering av vuxenutbildningen.

| d) | I tillämpliga fall bör integreringen av ekonomiska incitament, skatteincitament och andra sociala förmåner eller kompensationsåtgärder på arbetsgivarnivå i genomförandet av vuxenlärandepolitiken leda till ett ökat engagemang för vuxenlärande från arbetsgivarnas sida. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall bör integreringen av ekonomiska incitament, skatteincitament och andra sociala förmåner eller kompensationsåtgärder på arbetsgivarnivå i genomförandet av vuxenlärandepolitiken leda till ett ökat engagemang för vuxenlärande från arbetsgivarnas sida.

| e) | Hållbar offentlig finansiering bör kompletteras med annan finansiering på olika nivåer (europeisk, nationell, regional och lokal nivå samt arbetsgivarnivå och individuell nivå) för alla typer, former och nivåer av vuxenutbildning. Det är av avgörande betydelse att medel fördelas och används effektivt, och medlen måste anpassas till de individuella utbildningsbehoven. Övervakningen av utgifterna spelar här en viktig roll. |
| --- | --- |

e)

Hållbar offentlig finansiering bör kompletteras med annan finansiering på olika nivåer (europeisk, nationell, regional och lokal nivå samt arbetsgivarnivå och individuell nivå) för alla typer, former och nivåer av vuxenutbildning. Det är av avgörande betydelse att medel fördelas och används effektivt, och medlen måste anpassas till de individuella utbildningsbehoven. Övervakningen av utgifterna spelar här en viktig roll.

Prioriterat område 3 – Tillgänglighet och flexibilitet

| a) | Vuxenutbildningen bör vara flexibel med avseende på tid, plats, resurser, organisationsformer och genomförande och bör omfatta olika metoder och åtgärder för att öka deltagandet, inkluderingen och motivationen för utbildningen. Den bör möjliggöra inskrivning inte bara på olika nivåer av formell utbildning utan även i andra program – inbegripet på icke-formell nivå – som syftar till omskolning och kompetensutveckling, tillsammans med ett bredare synsätt på lärandet. För att utbildningen ska gå att kombinera med familje-, livs- och arbetsansvar behövs flexibilitet, en faktor som är avgörande för att man ska kunna öka vuxnas deltagande i utbildning och förmå dem att fortsätta utbildningen. Vuxenutbildningen måste tillhandahålla program av hög kvalitet, oavsett om finansieringen är privat eller offentlig. |
| --- | --- |

a)

Vuxenutbildningen bör vara flexibel med avseende på tid, plats, resurser, organisationsformer och genomförande och bör omfatta olika metoder och åtgärder för att öka deltagandet, inkluderingen och motivationen för utbildningen. Den bör möjliggöra inskrivning inte bara på olika nivåer av formell utbildning utan även i andra program – inbegripet på icke-formell nivå – som syftar till omskolning och kompetensutveckling, tillsammans med ett bredare synsätt på lärandet. För att utbildningen ska gå att kombinera med familje-, livs- och arbetsansvar behövs flexibilitet, en faktor som är avgörande för att man ska kunna öka vuxnas deltagande i utbildning och förmå dem att fortsätta utbildningen. Vuxenutbildningen måste tillhandahålla program av hög kvalitet, oavsett om finansieringen är privat eller offentlig.

| b) | De utbildningsprogram som tillhandahålls inom ramen för vuxenutbildningen bör bygga på enskilda inlärares tidigare kunskaper, färdigheter och kompetenser, erfarenhet, preferenser och särdrag och på deras behov samt på eventuella resultat av självbedömning, varvid särskild uppmärksamhet ägnas åt utsatta grupper. Ett synsätt på utbildning och lärande som uppmuntrar vuxna att uttrycka sina intressen, önskemål och behov är inkluderande och motiverar vuxna att utbilda sig och förkovra sig, samtidigt som det erbjuder möjligheter till personlig utveckling och karriärutveckling, lokalt lärande, lärande över generationsgränserna och andra sociala aspekter. |
| --- | --- |

b)

De utbildningsprogram som tillhandahålls inom ramen för vuxenutbildningen bör bygga på enskilda inlärares tidigare kunskaper, färdigheter och kompetenser, erfarenhet, preferenser och särdrag och på deras behov samt på eventuella resultat av självbedömning, varvid särskild uppmärksamhet ägnas åt utsatta grupper. Ett synsätt på utbildning och lärande som uppmuntrar vuxna att uttrycka sina intressen, önskemål och behov är inkluderande och motiverar vuxna att utbilda sig och förkovra sig, samtidigt som det erbjuder möjligheter till personlig utveckling och karriärutveckling, lokalt lärande, lärande över generationsgränserna och andra sociala aspekter.

| c) | Vuxenlärandet bör också underlätta förvärvandet och stärkandet av kunskaper, färdigheter och kompetenser och därmed bidra till säkerställandet av mer inkluderande samhällen och till tryggandet av lika möjligheter med hänsyn till särskilda omständigheter och socioekonomisk bakgrund, varvid särskild uppmärksamhet ägnas åt utsatta grupper. |
| --- | --- |

c)

Vuxenlärandet bör också underlätta förvärvandet och stärkandet av kunskaper, färdigheter och kompetenser och därmed bidra till säkerställandet av mer inkluderande samhällen och till tryggandet av lika möjligheter med hänsyn till särskilda omständigheter och socioekonomisk bakgrund, varvid särskild uppmärksamhet ägnas åt utsatta grupper.

| d) | Man bör överväga att införa finansiella åtgärder och andra stödåtgärder samt att vidta konkreta insatser för att stödja inlärare. Som exempel kan nämnas ekonomiska incitament såsom lån, bidrag och skattelättnader. |
| --- | --- |

d)

Man bör överväga att införa finansiella åtgärder och andra stödåtgärder samt att vidta konkreta insatser för att stödja inlärare. Som exempel kan nämnas ekonomiska incitament såsom lån, bidrag och skattelättnader.

| e) | Att undersöka konceptet med och användningen av mikromeriter kan bidra till att bredda lärandemöjligheterna och skulle kunna stärka det livslånga lärandet genom att mer flexibla och modulbaserade lärandemöjligheter tillhandahålls och mer inkluderande utbildningsvägar erbjuds. |
| --- | --- |

e)

Att undersöka konceptet med och användningen av mikromeriter kan bidra till att bredda lärandemöjligheterna och skulle kunna stärka det livslånga lärandet genom att mer flexibla och modulbaserade lärandemöjligheter tillhandahålls och mer inkluderande utbildningsvägar erbjuds.

Prioriterat område 4 – Kvalitet, rättvisa, inkludering och framgång inom vuxenlärande

Professionalisering:

| a) | Det finns ett behov av att professionalisera och bygga upp kapaciteten hos vuxenutbildare, inbegripet yrkesvägledare (t.ex. mentorer och handledare) och andra yrkesverksamma som deltar i stödverksamhet såsom vägledning, validering, uppsökande verksamhet, medvetandehöjande åtgärder, ledarskap och ledning inom vuxenlärande. Att definiera och validera nyckelkompetenser för yrkesverksamma inom vuxenutbildning kan utgöra ett mervärde. |
| --- | --- |

a)

Det finns ett behov av att professionalisera och bygga upp kapaciteten hos vuxenutbildare, inbegripet yrkesvägledare (t.ex. mentorer och handledare) och andra yrkesverksamma som deltar i stödverksamhet såsom vägledning, validering, uppsökande verksamhet, medvetandehöjande åtgärder, ledarskap och ledning inom vuxenlärande. Att definiera och validera nyckelkompetenser för yrkesverksamma inom vuxenutbildning kan utgöra ett mervärde.

| b) | Att vuxenlärandet professionaliseras är avgörande för kvaliteten på den utbildning som ges (t.ex. behöver vuxenstuderande utöver innehållsrelaterade färdigheter förvärva sociala och digitala färdigheter för vilka det krävs en annorlunda/anpassad undervisningsstrategi). Vuxenutbildarna bör stödjas i genomförandet av kompetensbaserad undervisning och kompetensbaserat lärande, inbegripet med hjälp av rådgivare och peer learning. |
| --- | --- |

b)

Att vuxenlärandet professionaliseras är avgörande för kvaliteten på den utbildning som ges (t.ex. behöver vuxenstuderande utöver innehållsrelaterade färdigheter förvärva sociala och digitala färdigheter för vilka det krävs en annorlunda/anpassad undervisningsstrategi). Vuxenutbildarna bör stödjas i genomförandet av kompetensbaserad undervisning och kompetensbaserat lärande, inbegripet med hjälp av rådgivare och peer learning.

| c) | Ett välutvecklat nätverk och partnerskap mellan vuxenutbildningsanordnare och andra partner som erbjuder utbildningsmöjligheter skulle kunna säkerställa att vuxenutbildningen blir mer tillgänglig och att pengar och tid är ett mindre hinder än tidigare. |
| --- | --- |

c)

Ett välutvecklat nätverk och partnerskap mellan vuxenutbildningsanordnare och andra partner som erbjuder utbildningsmöjligheter skulle kunna säkerställa att vuxenutbildningen blir mer tillgänglig och att pengar och tid är ett mindre hinder än tidigare.

Rörlighet:

| d) | Rörligheten för vuxenstuderande, vuxenutbildare och andra aktörer inom vuxenlärande bör fortsätta att utvidgas som ett centralt inslag i det europeiska samarbetet och ett verktyg för att höja kvaliteten i vuxenlärandet och främja flerspråkighet i Europeiska unionen. Ytterligare insatser bör göras för att undanröja befintliga hinder för och spärrar mot alla typer av rörlighet i utbildnings- och undervisningssyfte, inbegripet vad avser tillgång, vägledning, studerandetjänster och erkännande av läranderesultat. |
| --- | --- |

d)

Rörligheten för vuxenstuderande, vuxenutbildare och andra aktörer inom vuxenlärande bör fortsätta att utvidgas som ett centralt inslag i det europeiska samarbetet och ett verktyg för att höja kvaliteten i vuxenlärandet och främja flerspråkighet i Europeiska unionen. Ytterligare insatser bör göras för att undanröja befintliga hinder för och spärrar mot alla typer av rörlighet i utbildnings- och undervisningssyfte, inbegripet vad avser tillgång, vägledning, studerandetjänster och erkännande av läranderesultat.

| e) | Använda Erasmus+-programmet som erbjuder en rad olika nya möjligheter att stärka rörligheten i och utanför EU och att stärka det gränsöverskridande samarbetet, eventuellt kompletterat med finansiering från ESF+-resurser. |
| --- | --- |

e)

Använda Erasmus+-programmet som erbjuder en rad olika nya möjligheter att stärka rörligheten i och utanför EU och att stärka det gränsöverskridande samarbetet, eventuellt kompletterat med finansiering från ESF+-resurser.

Inkludering:

| f) | Vuxenlärande är viktigt för att främja jämställdhet och solidaritet mellan olika åldersgrupper och mellan kulturer och människor från alla bakgrunder och för att främja demokratiskt medborgarskap och EU:s grundläggande värden. I detta sammanhang förtjänar sårbara grupper att uppmärksammas särskilt. |
| --- | --- |

f)

Vuxenlärande är viktigt för att främja jämställdhet och solidaritet mellan olika åldersgrupper och mellan kulturer och människor från alla bakgrunder och för att främja demokratiskt medborgarskap och EU:s grundläggande värden. I detta sammanhang förtjänar sårbara grupper att uppmärksammas särskilt.

| g) | Det behövs en balanserad fördelning av resurser för vuxenlärande på utbildningsområdet. Finansieringsmodeller som bygger på delat ansvar och starkt offentligt engagemang måste övervägas, särskilt när det gäller vuxenmålgrupper som kommer från mindre gynnade förhållanden, som har funktionsnedsättningar eller som påverkas av andra faktorer som kan leda till utestängning. |
| --- | --- |

g)

Det behövs en balanserad fördelning av resurser för vuxenlärande på utbildningsområdet. Finansieringsmodeller som bygger på delat ansvar och starkt offentligt engagemang måste övervägas, särskilt när det gäller vuxenmålgrupper som kommer från mindre gynnade förhållanden, som har funktionsnedsättningar eller som påverkas av andra faktorer som kan leda till utestängning.

| h) | Incitament bör övervägas för att undanröja hindren för deltagande i vuxenlärande för alla målgrupper, såsom brist på tid för studier, svaga grundläggande färdigheter, låg yrkeskompetens, bristande tillgänglighet, låg motivation och negativa attityder till lärande. Samarbetet med berörda intressenter är avgörande när oengagerade vuxna och särskilda målgrupper ska lockas tillbaka till lärande. |
| --- | --- |

h)

Incitament bör övervägas för att undanröja hindren för deltagande i vuxenlärande för alla målgrupper, såsom brist på tid för studier, svaga grundläggande färdigheter, låg yrkeskompetens, bristande tillgänglighet, låg motivation och negativa attityder till lärande. Samarbetet med berörda intressenter är avgörande när oengagerade vuxna och särskilda målgrupper ska lockas tillbaka till lärande.

| i) | Lärande över generationsgränserna, inbegripet i åldersgruppen 65+, kan vara gynnsamt för att främja välbefinnande och aktivt, självständigt och hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

i)

Lärande över generationsgränserna, inbegripet i åldersgruppen 65+, kan vara gynnsamt för att främja välbefinnande och aktivt, självständigt och hälsosamt åldrande.

Kvalitetssäkring:

| j) | Kvalitetssäkringen av vuxenutbildningsanordnare och deras partner på systemnivå bör stärkas ytterligare när så är lämpligt. |
| --- | --- |

j)

Kvalitetssäkringen av vuxenutbildningsanordnare och deras partner på systemnivå bör stärkas ytterligare när så är lämpligt.

| k) | Övervakning av resultaten av tillhandahållandet av vuxenlärande kan öka kvalitetssäkringen. |
| --- | --- |

k)

Övervakning av resultaten av tillhandahållandet av vuxenlärande kan öka kvalitetssäkringen.

| l) | Utbildningen bör i högre grad vara inriktad på de studerande och skulle kunna ge korta lärandeerfarenheter för förvärvande eller uppdatering av målinriktad kompetens. |
| --- | --- |

l)

Utbildningen bör i högre grad vara inriktad på de studerande och skulle kunna ge korta lärandeerfarenheter för förvärvande eller uppdatering av målinriktad kompetens.

| m) | Kontinuerlig utveckling av metoder för övervakning, utvärdering och kvalitet är avgörande för att säkerställa att läranderesultaten utvärderas och att framsteg är en möjlighet. |
| --- | --- |

m)

Kontinuerlig utveckling av metoder för övervakning, utvärdering och kvalitet är avgörande för att säkerställa att läranderesultaten utvärderas och att framsteg är en möjlighet.

| n) | För att stödja vuxenutbildningens kvalitet bör nationella och regionala system eller modeller, inbegripet validering och erkännande av tidigare lärande, syfta till att utveckla och tillhandahålla intern och extern kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

n)

För att stödja vuxenutbildningens kvalitet bör nationella och regionala system eller modeller, inbegripet validering och erkännande av tidigare lärande, syfta till att utveckla och tillhandahålla intern och extern kvalitetssäkring.

Prioriterat område 5 — Den gröna och digitala omställningen

| a) | Den gröna och digitala omställningen fungerar som en drivkraft för innovationer inom utbildningsvägar och nya utbildnings- och fortbildningsmetoder, inklusive lärandemiljöer. Dessa innovationer måste säkerställa övergångsmöjligheter och flexibilitet mellan de olika formerna och nivåerna av vuxenutbildning. Den gröna och digitala omställningen förutsätter att alla generationer utvecklar nödvändig grön och digital kompetens (ökad digital mediekompetens och miljömedvetenhet) för att arbeta och leva proaktivt i en digital miljö. Digitalt lärande (blandat lärande, hybridinlärning osv.) kräver även att vuxenutbildarna utvecklas i sina yrkesroller, att det finns stöd för användningen av digitala verktyg och att utbildningsmaterial, utbildningsmetoder och utbildningsresurser anpassas. |
| --- | --- |

a)

Den gröna och digitala omställningen fungerar som en drivkraft för innovationer inom utbildningsvägar och nya utbildnings- och fortbildningsmetoder, inklusive lärandemiljöer. Dessa innovationer måste säkerställa övergångsmöjligheter och flexibilitet mellan de olika formerna och nivåerna av vuxenutbildning. Den gröna och digitala omställningen förutsätter att alla generationer utvecklar nödvändig grön och digital kompetens (ökad digital mediekompetens och miljömedvetenhet) för att arbeta och leva proaktivt i en digital miljö. Digitalt lärande (blandat lärande, hybridinlärning osv.) kräver även att vuxenutbildarna utvecklas i sina yrkesroller, att det finns stöd för användningen av digitala verktyg och att utbildningsmaterial, utbildningsmetoder och utbildningsresurser anpassas.

| b) | Utveckla strategier för integrering av hållbar utveckling i vuxenlärandet, bland annat genom att ta itu med attityder till miljön, utveckla lämpliga tankesätt, höja medvetenheten och överväga särskilda åtgärder för att utveckla utbildningen. Förvärvandet av kunskaper, färdigheter och kompetens inom vuxenlärandet bör vara ett viktigt inslag i den ekologiska omvandlingsprocessen. Grön kompetens, dvs. den kompetens som behövs i en koldioxidsnål ekonomi och ett koldioxidsnålt samhälle, kommer att krävas i hela samhället och inom all arbetskraft (inom alla sektorer och på alla nivåer) när nya ekonomiska verksamheter skapar nya (eller förnyade) yrken och när vi strävar efter en hållbar livsstil. |
| --- | --- |

b)

Utveckla strategier för integrering av hållbar utveckling i vuxenlärandet, bland annat genom att ta itu med attityder till miljön, utveckla lämpliga tankesätt, höja medvetenheten och överväga särskilda åtgärder för att utveckla utbildningen. Förvärvandet av kunskaper, färdigheter och kompetens inom vuxenlärandet bör vara ett viktigt inslag i den ekologiska omvandlingsprocessen. Grön kompetens, dvs. den kompetens som behövs i en koldioxidsnål ekonomi och ett koldioxidsnålt samhälle, kommer att krävas i hela samhället och inom all arbetskraft (inom alla sektorer och på alla nivåer) när nya ekonomiska verksamheter skapar nya (eller förnyade) yrken och när vi strävar efter en hållbar livsstil.

| c) | Ytterligare stöd för att öppna lärandemiljöerna kommer att påskynda den digitala omvandlingen eller förbättra befintlig infrastruktur/befintliga initiativ, till exempel genom att främja inkluderande, digitala och hållbara samhällen och arbetsplatser för lärande. Sådana miljöer bör främja lika tillgång till digitalt material för vuxenstuderande i alla åldrar och bör stödja säker användning av digital teknik. Utbildningsplattformar för det allmänna bästa bör utformas på ett sådant sätt att de erbjuder motivationsstöd, professionellt mentorskap, vägledning och rådgivning till deltagarna. |
| --- | --- |

c)

Ytterligare stöd för att öppna lärandemiljöerna kommer att påskynda den digitala omvandlingen eller förbättra befintlig infrastruktur/befintliga initiativ, till exempel genom att främja inkluderande, digitala och hållbara samhällen och arbetsplatser för lärande. Sådana miljöer bör främja lika tillgång till digitalt material för vuxenstuderande i alla åldrar och bör stödja säker användning av digital teknik. Utbildningsplattformar för det allmänna bästa bör utformas på ett sådant sätt att de erbjuder motivationsstöd, professionellt mentorskap, vägledning och rådgivning till deltagarna.

---

BILAGA II

MÅL OCH INDIKATORER PÅ EU-NIVÅ

Övervakning av genomsnittliga resultat inom vuxenlärande i Europa

För att man ska kunna följa framstegen och identifiera problemen samt bidra till ett faktabaserat beslutsfattande genom systematisk insamling och analys av internationellt jämförbara uppgifter och forskning på grundval av dessa bör ett antal referensnivåer för genomsnittliga resultat inom vuxenlärande i Europa (mål på EU-nivå) och indikatorer underbygga de strategiska prioriteringar som anges i den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande (2021–2030). De bör endast grundas på jämförbara och tillförlitliga uppgifter och bör beakta de olika situationerna i enskilda medlemsstater.

1.   Mål på EU-nivå (1)

Vuxnas deltagande i lärande

Senast 2025 bör minst 47 % av de vuxna i åldersgruppen 25–64 år ha deltagit i lärande under de senaste 12 månaderna (2).

Senast 2030 bör minst 60 % av de vuxna i åldersgruppen 25–64 år ha deltagit i lärande under de senaste 12 månaderna.

2.   Indikatorer på EU-nivå

| a) | Lågutbildade vuxnas deltagande i utbildning (3) |
| --- | --- |

a)

Lågutbildade vuxnas deltagande i utbildning (3)

| b) | Arbetslösa vuxna som nyligen har deltagit i utbildning (4) |
| --- | --- |

b)

Arbetslösa vuxna som nyligen har deltagit i utbildning (4)

| c) | Vuxna med åtminstone grundläggande digitala färdigheter (5) |
| --- | --- |

c)

Vuxna med åtminstone grundläggande digitala färdigheter (5)

---

(1)  Rådet kom överens om målet för 2025 i sin resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030). Målet för 2030 välkomnades av EU:s stats- och regeringschefer i Portoförklaringen och av Europeiska rådet i dess slutsatser av den 24–25 juni 2021.

(2)  Eurostat, datainsamling till EU:s arbetskraftsundersökning från och med 2022. Då man enligt planerna ska inhämta uppgifterna från en annan källa 2022 (EU:s arbetskraftsundersökning i stället för undersökningen om vuxenutbildning) ska målet bekräftas 2023 på grundval av erfarenheterna av den nya källan för uppgifterna. Kommissionen kommer i samarbete med den permanenta arbetsgruppen för indikatorer och referensvärden att utvärdera effekterna av detta skifte genom att jämföra resultaten av undersökningen om vuxenutbildning respektive arbetskraftsundersökningen under 2023 och överväga möjliga ändringar gällande metoden för arbetskraftsundersökningen eller målnivån. Rådet kommer på grundval av denna utvärdering att besluta om en möjlig anpassning av målnivån.

(3)  Definitionen av och källorna till denna indikator motsvarar indikatorn för vuxnas deltagande i utbildning. Den största skillnaden är inriktningen på lågutbildade vuxna, dvs. vuxna som har högst grundskoleutbildning. Indikatorn mäter andelen lågutbildade vuxna som rapporterar att de har deltagit i formell eller icke-formell utbildning under en period på tolv månader.

(4)  Uppgifterna kommer från EU:s arbetskraftsundersökning. Med nyligen avses deltagande i formell eller icke-formell utbildning under de senaste fyra veckorna.

(5)  Källan till denna indikator är EU:s gemenskapsundersökning om IKT-användningen i hushållen och individuellt.

---

BILAGA III

Relevanta bakgrundsdokument för den förnyade europeiska agendan för vuxenlärande (2021–2030):

Europeiska rådet

| 1. | Europeiska rådets slutsatser av den 24–25 juni 2021 (EUCO 7/21). |
| --- | --- |

1.

Europeiska rådets slutsatser av den 24–25 juni 2021 (EUCO 7/21).

| 2. | En ny strategisk agenda 2019–2024 (antagen av Europeiska rådet den 20 juni 2019). |
| --- | --- |

2.

En ny strategisk agenda 2019–2024 (antagen av Europeiska rådet den 20 juni 2019).

| 3. | Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

3.

Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1).

Europeiska unionens råd

| 4. | Rådets slutsatser om rättvisa och inkludering inom utbildningen i syfte att främja en framgångsrik utbildning för alla (EUT C 221, 10.6.2021, s. 3). |
| --- | --- |

4.

Rådets slutsatser om rättvisa och inkludering inom utbildningen i syfte att främja en framgångsrik utbildning för alla (EUT C 221, 10.6.2021, s. 3).

| 5. | Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (EUT C 66, 26.2.2021, s. 1). |
| --- | --- |

5.

Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (EUT C 66, 26.2.2021, s. 1).

| 6. | Rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (EUT C 417, 2.12.2020, s. 1). |
| --- | --- |

6.

Rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (EUT C 417, 2.12.2020, s. 1).

| 7. | Rådets rekommendation om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 372, 4.11.2020. s. 1). |
| --- | --- |

7.

Rådets rekommendation om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 372, 4.11.2020. s. 1).

| 8. | Rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (EUT C 193, 9.6.2020, s. 11). |
| --- | --- |

8.

Rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (EUT C 193, 9.6.2020, s. 11).

| 9. | Rådets slutsatser om vikten av politik för livslångt lärande för att stärka samhällen så de kan hantera den tekniska och gröna omställningen till stöd för en hållbar tillväxt för alla (EUT C 389, 18.11.2019, s. 12). |
| --- | --- |

9.

Rådets slutsatser om vikten av politik för livslångt lärande för att stärka samhällen så de kan hantera den tekniska och gröna omställningen till stöd för en hållbar tillväxt för alla (EUT C 389, 18.11.2019, s. 12).

| 10. | Rådets slutsatser om genomförandet av rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (EUT C 189, 5.6.2019, s. 23). |
| --- | --- |

10.

Rådets slutsatser om genomförandet av rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (EUT C 189, 5.6.2019, s. 23).

| 11. | Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1). |
| --- | --- |

11.

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1).

| 12. | Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1). |
| --- | --- |

12.

Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

| 13. | Rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (EUT C 484, 24.12.2016, s. 1). |
| --- | --- |

13.

Rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (EUT C 484, 24.12.2016, s. 1).

| 14. | Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1). |
| --- | --- |

14.

Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).

| 15. | Rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande (EUT C 372, 20.12.2011, s. 1). |
| --- | --- |

15.

Rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande (EUT C 372, 20.12.2011, s. 1).

Förklaringar

| 16. | Portoförklaringen (8 maj 2021). |
| --- | --- |

16.

Portoförklaringen (8 maj 2021).

| 17. | Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (inte översatt till svenska; Osnabrück-förklaringen om yrkesutbildning som en viktig faktor för återhämtning och en rättvis omställning till digitala och gröna ekonomier) (30 november 2020). |
| --- | --- |

17.

Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (inte översatt till svenska; Osnabrück-förklaringen om yrkesutbildning som en viktig faktor för återhämtning och en rättvis omställning till digitala och gröna ekonomier) (30 november 2020).

Europeiska kommissionen

| 18. | Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, COM(2021) 102 final. |
| --- | --- |

18.

Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, COM(2021) 102 final.

| 19. | Grönbok om åldrande: Främja solidaritet och ansvar mellan generationerna, COM(2021) 50 final. |
| --- | --- |

19.

Grönbok om åldrande: Främja solidaritet och ansvar mellan generationerna, COM(2021) 50 final.

| 20. | Handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027: Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern, COM(2020) 624 final. |
| --- | --- |

20.

Handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027: Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern, COM(2020) 624 final.

| 21. | Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft, COM(2020) 274 final. |
| --- | --- |

21.

Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft, COM(2020) 274 final.

| 22. | En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020-2025, COM(2020) 152 final. |
| --- | --- |

22.

En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020-2025, COM(2020) 152 final.

| 23. | Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final. |
| --- | --- |

23.

Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final.

---

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/21

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 29 november 2021

om strategier för blandat lärande för högkvalitativ och inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning

(2021/C 504/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

AV FÖLJANDE SKÄL:

| (1) | Covid-19-pandemin har påverkat och satt en helt ny press på utbildningssystemen inom hela EU och i resten av världen. Restriktionerna i samhället har medfört stora förändringar i undervisningen och lärandet samt i kommunikationen och samarbetet inom utbildningsväsendet (1). Förändringarna har påverkat elever och deras familjer, lärare, skolledare och andra yrkesgrupper som stöder utbildning, till exempel socialarbetare, psykologer och andra rådgivningsspecialister, hälso- och sjukvårdspersonal och kulturutbildare. Medlemsstaterna har snabbt kunnat ta fram lösningar och stöd för distansundervisning genom att i många fall använda sig av digital teknik. Nyttiga lärdomar har dragits om nya möjligheter för utbildningssektorn, bland annat en betydande ökning av lärarnas digitala färdigheter och kompetenser och närmare samarbete mellan skolan och samhället i stort. Många medlemsstater har dock upplevt brister i systemet med en utbredd avsaknad av beredskap och resurser för övergången till en ny strategi för undervisning och lärande, vilket har belyst och förvärrat befintliga ojämlikheter, luckor och behov (2). Dessa brister i utbildningssystemen behöver åtgärdas, och man behöver också förbättra utbildningssystemens motståndskraft så att de på ett bättre sätt kan hantera och anpassas till föränderliga förhållanden i framtiden. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemin har påverkat och satt en helt ny press på utbildningssystemen inom hela EU och i resten av världen. Restriktionerna i samhället har medfört stora förändringar i undervisningen och lärandet samt i kommunikationen och samarbetet inom utbildningsväsendet (1). Förändringarna har påverkat elever och deras familjer, lärare, skolledare och andra yrkesgrupper som stöder utbildning, till exempel socialarbetare, psykologer och andra rådgivningsspecialister, hälso- och sjukvårdspersonal och kulturutbildare. Medlemsstaterna har snabbt kunnat ta fram lösningar och stöd för distansundervisning genom att i många fall använda sig av digital teknik. Nyttiga lärdomar har dragits om nya möjligheter för utbildningssektorn, bland annat en betydande ökning av lärarnas digitala färdigheter och kompetenser och närmare samarbete mellan skolan och samhället i stort. Många medlemsstater har dock upplevt brister i systemet med en utbredd avsaknad av beredskap och resurser för övergången till en ny strategi för undervisning och lärande, vilket har belyst och förvärrat befintliga ojämlikheter, luckor och behov (2). Dessa brister i utbildningssystemen behöver åtgärdas, och man behöver också förbättra utbildningssystemens motståndskraft så att de på ett bättre sätt kan hantera och anpassas till föränderliga förhållanden i framtiden.

| (2) | Rådet uppmanar i sina slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet medlemsstaterna att ”återuppta undervisningsverksamhet med fysisk närvaro”, att tillhandahålla ”möjligheter till lärande på distans, digitalt lärande och blandat lärande” och samtidigt ”ägna ytterligare uppmärksamhet åt att lika möjligheter [...] säkerställs”. I rådets slutsatser om digital utbildning i Europas kunskapssamhällen (3) uppmanas dessutom kommissionen att ”i nära samarbete med medlemsstaterna och på ett evidensbaserat sätt följa upp” ovannämnda slutsatser ”med målet att uppnå samsyn på unionsnivå om strategierna för effektiva, inkluderande och engagerande processer för lärande på distans”. |
| --- | --- |

(2)

Rådet uppmanar i sina slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet medlemsstaterna att ”återuppta undervisningsverksamhet med fysisk närvaro”, att tillhandahålla ”möjligheter till lärande på distans, digitalt lärande och blandat lärande” och samtidigt ”ägna ytterligare uppmärksamhet åt att lika möjligheter [...] säkerställs”. I rådets slutsatser om digital utbildning i Europas kunskapssamhällen (3) uppmanas dessutom kommissionen att ”i nära samarbete med medlemsstaterna och på ett evidensbaserat sätt följa upp” ovannämnda slutsatser ”med målet att uppnå samsyn på unionsnivå om strategierna för effektiva, inkluderande och engagerande processer för lärande på distans”.

| (3) | I handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 beskriver EU-kommissionen sin vision för en digital utbildning i Europa som håller hög kvalitet och är inkluderande och tillgänglig för alla. Handlingsplanen är också en uppmaning till ökat samarbete på europeisk nivå för att lära av covid-19-pandemin och anpassa utbildningssystemen till den digitala tidsåldern. Planen framhåller teknikens potential att skapa ett mer tillgängligt, flexibelt, individanpassat och elevinriktat lärande. Syftet är att ta itu med ojämlikheterna inom utbildning när digitala färdigheter och kompetenser, tillgång till lämpliga verktyg och stabil internetuppkoppling saknas. Handlingsplanen understryker behovet av att stärka den digitala kapaciteten i utbildningssystemen. |
| --- | --- |

(3)

I handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 beskriver EU-kommissionen sin vision för en digital utbildning i Europa som håller hög kvalitet och är inkluderande och tillgänglig för alla. Handlingsplanen är också en uppmaning till ökat samarbete på europeisk nivå för att lära av covid-19-pandemin och anpassa utbildningssystemen till den digitala tidsåldern. Planen framhåller teknikens potential att skapa ett mer tillgängligt, flexibelt, individanpassat och elevinriktat lärande. Syftet är att ta itu med ojämlikheterna inom utbildning när digitala färdigheter och kompetenser, tillgång till lämpliga verktyg och stabil internetuppkoppling saknas. Handlingsplanen understryker behovet av att stärka den digitala kapaciteten i utbildningssystemen.

| (4) | Att främja kompetensutveckling är ett av målen för ett europeiskt utbildningsområde som kan ”ta vara på utbildningens och kulturens hela potential som drivkraft för jobb, social rättvisa och ett aktivt medborgarskap och som ett sätt att uppleva den europeiska identiteten i hela dess bredd” (4). I sin resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (5) fastställer rådet att det viktigaste målet för det europeiska utbildningssamarbetet är att stödja vidareutvecklingen av de av medlemsstaternas utbildningssystem som har som syfte att säkerställa dels samtliga medborgares personliga, sociala och yrkesmässiga utveckling, samtidigt som man främjar demokratiska värden, jämlikhet, social sammanhållning, ett aktivt medborgarskap och en interkulturell dialog, dels ett hållbart ekonomiskt välstånd, den gröna och den digitala omställningen samt anställbarhet. |
| --- | --- |

(4)

Att främja kompetensutveckling är ett av målen för ett europeiskt utbildningsområde som kan ”ta vara på utbildningens och kulturens hela potential som drivkraft för jobb, social rättvisa och ett aktivt medborgarskap och som ett sätt att uppleva den europeiska identiteten i hela dess bredd” (4). I sin resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (5) fastställer rådet att det viktigaste målet för det europeiska utbildningssamarbetet är att stödja vidareutvecklingen av de av medlemsstaternas utbildningssystem som har som syfte att säkerställa dels samtliga medborgares personliga, sociala och yrkesmässiga utveckling, samtidigt som man främjar demokratiska värden, jämlikhet, social sammanhållning, ett aktivt medborgarskap och en interkulturell dialog, dels ett hållbart ekonomiskt välstånd, den gröna och den digitala omställningen samt anställbarhet.

| (5) | Enligt den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (6) har var och en rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter att man deltar fullt ut i samhället och framgångsrikt klarar övergångar i arbetslivet. Enligt pelarens elfte princip har barn från mindre gynnade förhållanden rätt till särskilda åtgärder som ger dem lika möjligheter. Den faktiska tillämpningen av dessa principer är i hög grad beroende av medlemsstaternas beslutsamhet och åtgärder. Åtgärder på EU-nivå kan komplettera nationella åtgärder och kommissionen presenterade sitt bidrag i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (7). |
| --- | --- |

(5)

Enligt den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (6) har var och en rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter att man deltar fullt ut i samhället och framgångsrikt klarar övergångar i arbetslivet. Enligt pelarens elfte princip har barn från mindre gynnade förhållanden rätt till särskilda åtgärder som ger dem lika möjligheter. Den faktiska tillämpningen av dessa principer är i hög grad beroende av medlemsstaternas beslutsamhet och åtgärder. Åtgärder på EU-nivå kan komplettera nationella åtgärder och kommissionen presenterade sitt bidrag i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (7).

| (6) | I den europeiska kompetensagendan (8) fastställs åtgärder för att hjälpa enskilda och företag att utveckla fler och bättre färdigheter och dra nytta av dem genom att stärka hållbar konkurrenskraft och bygga upp motståndskraft för att reagera på kriser med utgångspunkt i lärdomarna från covid-19-pandemin. Det föreslås också att man ska främja utbildning inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (s.k. STEM) via forsknings- och innovationsåtgärder. |
| --- | --- |

(6)

I den europeiska kompetensagendan (8) fastställs åtgärder för att hjälpa enskilda och företag att utveckla fler och bättre färdigheter och dra nytta av dem genom att stärka hållbar konkurrenskraft och bygga upp motståndskraft för att reagera på kriser med utgångspunkt i lärdomarna från covid-19-pandemin. Det föreslås också att man ska främja utbildning inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (s.k. STEM) via forsknings- och innovationsåtgärder.

| (7) | I rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti (9) uppmanas medlemsstaterna att garantera behövande barn (dvs. barn som riskerar fattigdom eller social utestängning) faktisk och kostnadsfri tillgång till utbildning och skolbaserade aktiviteter. I EU-strategin för barnets rättigheter (10) uppmanas till inkluderande utbildning av god kvalitet. |
| --- | --- |

(7)

I rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti (9) uppmanas medlemsstaterna att garantera behövande barn (dvs. barn som riskerar fattigdom eller social utestängning) faktisk och kostnadsfri tillgång till utbildning och skolbaserade aktiviteter. I EU-strategin för barnets rättigheter (10) uppmanas till inkluderande utbildning av god kvalitet.

| (8) | I dagens snabbt föränderliga och tätt sammanlänkade värld behöver alla besitta en rad olika kompetenser och utveckla dessa under hela livet. De nyckelkompetenser som anges i den europeiska referensramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande (11) syftar till att lägga grunden för mer jämlika och demokratiska samhällen. De bemöter behovet av hållbar tillväxt för alla, social sammanhållning och vidareutveckling av den demokratiska kulturen. |
| --- | --- |

(8)

I dagens snabbt föränderliga och tätt sammanlänkade värld behöver alla besitta en rad olika kompetenser och utveckla dessa under hela livet. De nyckelkompetenser som anges i den europeiska referensramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande (11) syftar till att lägga grunden för mer jämlika och demokratiska samhällen. De bemöter behovet av hållbar tillväxt för alla, social sammanhållning och vidareutveckling av den demokratiska kulturen.

| (9) | Enligt rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (12) underlättas kompetensutveckling genom att olika inlärningsmetoder och lärandemiljöer främjas, bland annat genom adekvat användning av digital teknik; stöd ges till utbildningspersonal och andra aktörer som stöder inlärningsprocesser, däribland familjer; bedömningen och valideringen av nyckelkompetenser som förvärvats i olika sammanhang stöds och vidareutvecklas; och samarbetet inom utbildning och mellan utbildnings- och lärandemiljöer på alla nivåer och på olika områden stärks. |
| --- | --- |

(9)

Enligt rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (12) underlättas kompetensutveckling genom att olika inlärningsmetoder och lärandemiljöer främjas, bland annat genom adekvat användning av digital teknik; stöd ges till utbildningspersonal och andra aktörer som stöder inlärningsprocesser, däribland familjer; bedömningen och valideringen av nyckelkompetenser som förvärvats i olika sammanhang stöds och vidareutvecklas; och samarbetet inom utbildning och mellan utbildnings- och lärandemiljöer på alla nivåer och på olika områden stärks.

| (10) | I rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (13) föreslås en moderniserad EU-vision för yrkesutbildningen, bland annat när det gäller digitalisering och användning av blandat lärande. Enligt Osnabrück-förklaringen om yrkesutbildning som en viktig faktor för återhämtning och en rättvis omställning till digitala och gröna ekonomier kan digitalt lärande spela en viktig och kompletterande roll (14). |
| --- | --- |

(10)

I rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (13) föreslås en moderniserad EU-vision för yrkesutbildningen, bland annat när det gäller digitalisering och användning av blandat lärande. Enligt Osnabrück-förklaringen om yrkesutbildning som en viktig faktor för återhämtning och en rättvis omställning till digitala och gröna ekonomier kan digitalt lärande spela en viktig och kompletterande roll (14).

| (11) | I rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (15) konstateras att lärare, utbildare och skolledare är en oumbärlig drivkraft för utbildningen, som bör delta i utformningen av utbildningspolitik och självständigt kunna tillämpa politiken i praktiken men som också behöver en omfattande strategi för grundläggande utbildning, introduktion och fortsatt yrkesmässig utveckling. |
| --- | --- |

(11)

I rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (15) konstateras att lärare, utbildare och skolledare är en oumbärlig drivkraft för utbildningen, som bör delta i utformningen av utbildningspolitik och självständigt kunna tillämpa politiken i praktiken men som också behöver en omfattande strategi för grundläggande utbildning, introduktion och fortsatt yrkesmässig utveckling.

| (12) | Pandemin har ökat den under lång tid uttryckta oron över barns och ungdomars fysiska, psykiska och känslomässiga välbefinnande. Alla barn och ungdomar bör ges det stöd de behöver för att kunna leva sunt och aktivt (16), vilket främjar goda livslånga vanor, och bör ha möjlighet att delta i olika idrottsaktiviteter och andra fysiska aktiviteter som stärker motoriska färdigheter och främjar psykiskt och känslomässigt välbefinnande. Barn och ungdomar behöver också stöd för psykiskt och känslomässigt välbefinnande under inlärningen, och lära sig hur de ska hantera svåra omständigheter i skolan och bete sig säkert och ansvarsfullt på nätet (17). Stöd behövs också för de elever som tillbringar långa perioder utan sina familjer, kamrater eller stödpersonal på skolan. Det är också viktigt att hitta områden för förbättringar eller korrigeringar för att ta itu med lärandeförluster och konsekvenser för välbefinnandet. |
| --- | --- |

(12)

Pandemin har ökat den under lång tid uttryckta oron över barns och ungdomars fysiska, psykiska och känslomässiga välbefinnande. Alla barn och ungdomar bör ges det stöd de behöver för att kunna leva sunt och aktivt (16), vilket främjar goda livslånga vanor, och bör ha möjlighet att delta i olika idrottsaktiviteter och andra fysiska aktiviteter som stärker motoriska färdigheter och främjar psykiskt och känslomässigt välbefinnande. Barn och ungdomar behöver också stöd för psykiskt och känslomässigt välbefinnande under inlärningen, och lära sig hur de ska hantera svåra omständigheter i skolan och bete sig säkert och ansvarsfullt på nätet (17). Stöd behövs också för de elever som tillbringar långa perioder utan sina familjer, kamrater eller stödpersonal på skolan. Det är också viktigt att hitta områden för förbättringar eller korrigeringar för att ta itu med lärandeförluster och konsekvenser för välbefinnandet.

| (13) | Lärande på olika sätt och i olika miljöer, t.ex. skolan, hemmet, utomhus, kulturmiljöer, arbetsplatser och digitala miljöer kan motivera barn och ungdomar och stärka en bred kompetensutveckling, men det är definitivt också viktigt med lärande med fysisk närvaro. Detta kan i sin tur hjälpa dem att inse hur viktig den formella utbildningen är för deras liv i samhället och öka det aktiva engagemanget i lokala och globala frågor, till exempel gällande hållbarhet, miljö och klimatförändringar. |
| --- | --- |

(13)

Lärande på olika sätt och i olika miljöer, t.ex. skolan, hemmet, utomhus, kulturmiljöer, arbetsplatser och digitala miljöer kan motivera barn och ungdomar och stärka en bred kompetensutveckling, men det är definitivt också viktigt med lärande med fysisk närvaro. Detta kan i sin tur hjälpa dem att inse hur viktig den formella utbildningen är för deras liv i samhället och öka det aktiva engagemanget i lokala och globala frågor, till exempel gällande hållbarhet, miljö och klimatförändringar.

| (14) | Utbildning är en grundläggande mänsklig rättighet och en av barnets rättigheter. Tillgång till utbildning måste garanteras oavsett miljö – i skolan, på andra fysiska platser, på distans eller en kombination av alla – och oberoende av elevernas mångfald av privata och sociala förutsättningar. Även om det efter pandemin definitivt också är viktigt med undervisning i skolan och med fysisk närvaro är strategier för blandat lärande en möjlighet att göra utbildningen bättre, mer relevant och mer inkluderande, bland annat genom bättre utbildningsmöjligheter på landsbygden och i de yttersta randområdena och i ösamhällen, och för elever som (tillfälligt) inte går i skolan på heltid, exempelvis de som tillhör resande folkgrupper eller är barn till arbetstagare utan fast arbetsplats, unga omsorgsgivare, de som har hälsoproblem eller är inlagda på sjukhus, de som utövar elitidrott och de som går yrkesutbildning eller utför betalt arbete. Alla miljöer och verktyg bör vara lika tillgängliga för minoritetsgrupper, barn och ungdomar med funktionsnedsättning och från samhällsekonomiskt missgynnade förhållanden och bör inte leda till diskriminering eller segregering. |
| --- | --- |

(14)

Utbildning är en grundläggande mänsklig rättighet och en av barnets rättigheter. Tillgång till utbildning måste garanteras oavsett miljö – i skolan, på andra fysiska platser, på distans eller en kombination av alla – och oberoende av elevernas mångfald av privata och sociala förutsättningar. Även om det efter pandemin definitivt också är viktigt med undervisning i skolan och med fysisk närvaro är strategier för blandat lärande en möjlighet att göra utbildningen bättre, mer relevant och mer inkluderande, bland annat genom bättre utbildningsmöjligheter på landsbygden och i de yttersta randområdena och i ösamhällen, och för elever som (tillfälligt) inte går i skolan på heltid, exempelvis de som tillhör resande folkgrupper eller är barn till arbetstagare utan fast arbetsplats, unga omsorgsgivare, de som har hälsoproblem eller är inlagda på sjukhus, de som utövar elitidrott och de som går yrkesutbildning eller utför betalt arbete. Alla miljöer och verktyg bör vara lika tillgängliga för minoritetsgrupper, barn och ungdomar med funktionsnedsättning och från samhällsekonomiskt missgynnade förhållanden och bör inte leda till diskriminering eller segregering.

| (15) | Med strategier för blandat lärande erkänns skolans betydelse som en gemensam miljö för personlig kontakt och socialt umgänge, vilket är viktigt för lärandet som ett sätt att förstå omvärlden. Härvid har både skolans arkitektur och inredning betydelse. |
| --- | --- |

(15)

Med strategier för blandat lärande erkänns skolans betydelse som en gemensam miljö för personlig kontakt och socialt umgänge, vilket är viktigt för lärandet som ett sätt att förstå omvärlden. Härvid har både skolans arkitektur och inredning betydelse.

| (16) | Strategier för blandat lärande kan främja en bred kompetensutveckling på grund av den mångfald av inlärningsuppgifter och verktyg som de kan omfatta. Användningen av digital teknik med olika typer av uppkopplade enheter kan underlätta elevens interaktion med andra elever, program för lärande och andra informationskällor, och kan stödja lärande med fysisk närvaro och lärande i olika miljöer. Strategier för blandat lärande kan underlätta inhämtande av digitala färdigheter och datorkompetens. Kompletterande användning av naturvetenskaplig utrustning, öppna lärresurser (OER), verktyg, vardagsföremål, publikationer samt skriv- och bildkonstverktyg kan öka kreativiteten och det personliga uttrycket både individuellt och i grupp. |
| --- | --- |

(16)

Strategier för blandat lärande kan främja en bred kompetensutveckling på grund av den mångfald av inlärningsuppgifter och verktyg som de kan omfatta. Användningen av digital teknik med olika typer av uppkopplade enheter kan underlätta elevens interaktion med andra elever, program för lärande och andra informationskällor, och kan stödja lärande med fysisk närvaro och lärande i olika miljöer. Strategier för blandat lärande kan underlätta inhämtande av digitala färdigheter och datorkompetens. Kompletterande användning av naturvetenskaplig utrustning, öppna lärresurser (OER), verktyg, vardagsföremål, publikationer samt skriv- och bildkonstverktyg kan öka kreativiteten och det personliga uttrycket både individuellt och i grupp.

| (17) | Strategier för blandat lärande kräver en konsekvent och systemomfattande strategi för att skapa gynnsamma förutsättningar. Det innefattar att involvera personal med varierade kunskapsområden och att främja samarbete med samhället, vilket uppmuntrar till ett gemensamt ansvar för barns och ungdomars utveckling. Effektiviteten av de systematiska åtgärderna för att stödja strategier för blandat lärande kommer också att kräva att man tydliggör och stöder samarbetet mellan olika delar av ekosystemet, mellan lokala, regionala och nationella utbildningsmyndigheter, förlag och andra aktörer som tillhandahåller läromedel och teknik, forsknings- och utbildningsinstitutioner, samfund, det civila samhällets organisationer och initiativ samt familjerna och eleverna själva, oberoende av deras behov eller förmåga. |
| --- | --- |

(17)

Strategier för blandat lärande kräver en konsekvent och systemomfattande strategi för att skapa gynnsamma förutsättningar. Det innefattar att involvera personal med varierade kunskapsområden och att främja samarbete med samhället, vilket uppmuntrar till ett gemensamt ansvar för barns och ungdomars utveckling. Effektiviteten av de systematiska åtgärderna för att stödja strategier för blandat lärande kommer också att kräva att man tydliggör och stöder samarbetet mellan olika delar av ekosystemet, mellan lokala, regionala och nationella utbildningsmyndigheter, förlag och andra aktörer som tillhandahåller läromedel och teknik, forsknings- och utbildningsinstitutioner, samfund, det civila samhällets organisationer och initiativ samt familjerna och eleverna själva, oberoende av deras behov eller förmåga.

| (18) | Strategier för blandat lärande är allmänt etablerade som metod inom grundläggande yrkesutbildning (18), men pandemirestriktionerna har utmanat institutionernas och organisationernas förmåga att erbjuda praktik och upprätthålla kontakten med lärare och handledare. Lärlingsutbildningar har inte heller kunnat erbjudas i lika stor utsträckning. Möjligheterna att skaffa sig praktiska erfarenheter minskade vilket underströk yrkesutbildningens behov av digital teknik såsom digitala enheter, lärplattformar, webbaserade meritförteckningar samt förstärkt och virtuell verklighet för simuleringar. Detta har också ökat behovet av att förstå och samordna användningen av digital teknik för lärande i olika miljöer (t.ex. i skolan eller under praktikperioder) för att förbereda eleverna inför livet och den framtida arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(18)

Strategier för blandat lärande är allmänt etablerade som metod inom grundläggande yrkesutbildning (18), men pandemirestriktionerna har utmanat institutionernas och organisationernas förmåga att erbjuda praktik och upprätthålla kontakten med lärare och handledare. Lärlingsutbildningar har inte heller kunnat erbjudas i lika stor utsträckning. Möjligheterna att skaffa sig praktiska erfarenheter minskade vilket underströk yrkesutbildningens behov av digital teknik såsom digitala enheter, lärplattformar, webbaserade meritförteckningar samt förstärkt och virtuell verklighet för simuleringar. Detta har också ökat behovet av att förstå och samordna användningen av digital teknik för lärande i olika miljöer (t.ex. i skolan eller under praktikperioder) för att förbereda eleverna inför livet och den framtida arbetsmarknaden.

| (19) | Det icke-formella lärandets omfattning och betydelse har visats tydligt genom erfarenheterna från ungdomsarbete, volontärarbete och deltagande i kulturella aktiviteter som idrott på gräsrotsnivå. Icke-formellt lärande spelar en viktig roll i utvecklingen av väsentliga sociala, kommunikativa, kognitiva och personliga färdigheter, inbegripet kreativitet. Färdigheter som dessa underlättar unga människors övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet (19). Bättre samarbete mellan formella och icke-formella lärandemiljöer är också en del av att hitta nya inlärningsmetoder (20). |
| --- | --- |

(19)

Det icke-formella lärandets omfattning och betydelse har visats tydligt genom erfarenheterna från ungdomsarbete, volontärarbete och deltagande i kulturella aktiviteter som idrott på gräsrotsnivå. Icke-formellt lärande spelar en viktig roll i utvecklingen av väsentliga sociala, kommunikativa, kognitiva och personliga färdigheter, inbegripet kreativitet. Färdigheter som dessa underlättar unga människors övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet (19). Bättre samarbete mellan formella och icke-formella lärandemiljöer är också en del av att hitta nya inlärningsmetoder (20).

| (20) | Denna rekommendation respekterar till fullo principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Den erkänner att graden av autonomi hos utbildningsinstitutioner varierar stort medlemsstaterna emellan. I vissa medlemsstater åtnjuter utbildningsinstitutioner, lärarhögskolor samt lärare och utbildare en hög grad av autonomi. Rekommendationen kommer att genomföras i enlighet med nationella förhållanden. |
| --- | --- |

(20)

Följande definition av blandat lärande beaktas:

I denna rekommendation avses med blandat lärande inom formell utbildning en rad olika metoder, och begreppet ska förstås som när en skola (inom ramen för grundskole- eller gymnasieutbildning, inklusive yrkesutbildning), lärare, utbildare eller elev använder flera metoder i inlärningsprocessen:

| — | en kombination av klassrumsundervisning och undervisning i andra fysiska miljöer än i skolan (antingen i närvaro av en lärare/utbildare eller åtskild i tid och/eller rum vid distansundervisning), och |
| --- | --- |

—

en kombination av klassrumsundervisning och undervisning i andra fysiska miljöer än i skolan (antingen i närvaro av en lärare/utbildare eller åtskild i tid och/eller rum vid distansundervisning), och

| — | en kombination av olika lärandeverktyg som kan vara digitala (även nätbaserat lärande) och icke-digitala. |
| --- | --- |

—

en kombination av olika lärandeverktyg som kan vara digitala (även nätbaserat lärande) och icke-digitala.

Lärarna, utbildarna och skolorna väljer efter eget yrkesmässigt och pedagogiskt omdöme hur metoderna ska införas som en del av effektiva lärandeuppgifter som stödjer en bred kompetensutveckling, beroende på elevernas ålder, förmåga och förutsättningar och avsedda läranderesultat.

Andra fysiska miljöer kan t.ex. dels vara hemmet och sjukhus (när det gäller sjuka eller skadade barn), dels vara kultur- och minnesinstitutioner, lantbruk, företag och andra arbetsplatser, naturområden och utomhusmiljöer, idrottsanläggningar och utrymmen för ungdomar.

Distansundervisning definieras som lärande som äger rum med läraren eller utbildaren åtskild från eleven i tid och/eller rum, med hänsyn till nationella förhållanden.

Nätbaserat lärande definieras som lärande som äger rum med hjälp av digital teknik som kopplar samman olika enheter och underlättar samspelet mellan eleven och lärare, utbildare eller annan utbildningspersonal, eller andra elever, i syfte att tillägna sig lärandeinnehåll eller annan information för att uppnå målen i program för lärande.

Digitala lärandeverktyg kan t.ex. omfatta smartboards och projektorer för samarbete i klassrummen, mobila enheter, surfplattor och bärbara datorer med applikationer för att planera, undersöka och dela arbete, radio- och tv-apparater för att kunna följa program, verktyg för förstärkt och virtuell verklighet samt applikationer som ökar interaktiviteten. Digitala lärandeverktyg behöver inte alltid vara uppkopplade till internet,

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Baserat på lärdomarna från covid-19-krisen stödja utbildningssystemens återhämtning och beredskap genom att ta itu med pandemins konsekvenser för elever, lärare, utbildare och annan utbildningspersonal, utveckla mer långsiktiga strategier för blandat lärande och bygga vidare på framgångsrik innovation som introducerats eller provats under pandemin för att utbyta och sprida god praxis enligt de principer som anges i denna rekommendation (21). Dessa innovationer ersätter inte undervisning i skolan och undervisning med fysisk närvaro utan är ett komplement. |
| --- | --- |

1.

Baserat på lärdomarna från covid-19-krisen stödja utbildningssystemens återhämtning och beredskap genom att ta itu med pandemins konsekvenser för elever, lärare, utbildare och annan utbildningspersonal, utveckla mer långsiktiga strategier för blandat lärande och bygga vidare på framgångsrik innovation som introducerats eller provats under pandemin för att utbyta och sprida god praxis enligt de principer som anges i denna rekommendation (21). Dessa innovationer ersätter inte undervisning i skolan och undervisning med fysisk närvaro utan är ett komplement.

| 2. | Stödja eleverna genom att överväga följande åtgärder: |
| --- | --- |

2.

Stödja eleverna genom att överväga följande åtgärder:

Som ett direkt svar på krisen

| a) | Tillhandahålla ytterligare möjligheter till lärande och riktat stöd till elever för att avhjälpa inlärningsförlusten på grund av de partiella skolstängningarna och restriktionerna för undervisning med fysisk närvaro, särskilt till elever med inlärningssvårigheter, elever med särskilda utbildningsbehov, elever från mindre gynnade grupper eller elever som på annat sätt har påverkats av avbrott i utbildningen. Det kan till exempel omfatta ökat individanpassat stöd och personlig handledning, mentorskap (även ömsesidigt), inkluderande lärgemenskaper, tilldelning av extra lärarresurser till klassen (t.ex. två lärare i klassrummet), ökat rådgivningsstöd, extra undervisning under läsåret och/eller skolloven och tillgång till kompletterande inlärningsmiljöer, som offentliga bibliotek och allmänna samlingslokaler, och till fritidsverksamhet med pedagogiskt stöd. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla ytterligare möjligheter till lärande och riktat stöd till elever för att avhjälpa inlärningsförlusten på grund av de partiella skolstängningarna och restriktionerna för undervisning med fysisk närvaro, särskilt till elever med inlärningssvårigheter, elever med särskilda utbildningsbehov, elever från mindre gynnade grupper eller elever som på annat sätt har påverkats av avbrott i utbildningen. Det kan till exempel omfatta ökat individanpassat stöd och personlig handledning, mentorskap (även ömsesidigt), inkluderande lärgemenskaper, tilldelning av extra lärarresurser till klassen (t.ex. två lärare i klassrummet), ökat rådgivningsstöd, extra undervisning under läsåret och/eller skolloven och tillgång till kompletterande inlärningsmiljöer, som offentliga bibliotek och allmänna samlingslokaler, och till fritidsverksamhet med pedagogiskt stöd.

| b) | Prioritera elevernas och deras familjers fysiska och psykiska välbefinnande. Detta kan inbegripa stärkt psykologiskt stöd och utarbetande av vägledning för psykisk hälsa, till exempel riktlinjer för elevhälsa och åtgärder mot mobbning i skolplanen, övervaknings- och kvalitetssäkringsförfaranden (som en del av den normala kvalitetssäkringen eller skolinspektionen eller i samband med särskilda bedömningar av skolans situation i samband med pandemin), tillsättning av särskild personal eller bättre tillgång till psykologisk behandling och behörig stödpersonal. |
| --- | --- |

b)

Prioritera elevernas och deras familjers fysiska och psykiska välbefinnande. Detta kan inbegripa stärkt psykologiskt stöd och utarbetande av vägledning för psykisk hälsa, till exempel riktlinjer för elevhälsa och åtgärder mot mobbning i skolplanen, övervaknings- och kvalitetssäkringsförfaranden (som en del av den normala kvalitetssäkringen eller skolinspektionen eller i samband med särskilda bedömningar av skolans situation i samband med pandemin), tillsättning av särskild personal eller bättre tillgång till psykologisk behandling och behörig stödpersonal.

| c) | Främja utvecklingen av digitala färdigheter och kompetenser hos alla elever och deras familjer, med hänsyn till den digitala klyftan och den digitala klyftan mellan kvinnor och män, samtidigt som man tar itu med alla stereotyper och fördomar, bland annat könsstereotyper och könsdiskriminering, och främja utbildningssystemens digitala kapacitet genom att uppmuntra investeringar på skol- och kommunnivå i tillgänglig utrustning och internetuppkoppling och genom att skapa möjligheter att förbättra digitala färdigheter och kompetenser, bland annat användning av teknik för kommunikation, både för självständigt lärande och lärande i grupp och för självbedömning för att förbättra inlärningen ytterligare. Genom investeringar och reformer enligt nationella planer och planer inom faciliteten för återhämtning och resiliens säkerställs att alla elever har tillgång till den utrustning och de utbildningsmöjligheter som krävs. |
| --- | --- |

c)

Främja utvecklingen av digitala färdigheter och kompetenser hos alla elever och deras familjer, med hänsyn till den digitala klyftan och den digitala klyftan mellan kvinnor och män, samtidigt som man tar itu med alla stereotyper och fördomar, bland annat könsstereotyper och könsdiskriminering, och främja utbildningssystemens digitala kapacitet genom att uppmuntra investeringar på skol- och kommunnivå i tillgänglig utrustning och internetuppkoppling och genom att skapa möjligheter att förbättra digitala färdigheter och kompetenser, bland annat användning av teknik för kommunikation, både för självständigt lärande och lärande i grupp och för självbedömning för att förbättra inlärningen ytterligare. Genom investeringar och reformer enligt nationella planer och planer inom faciliteten för återhämtning och resiliens säkerställs att alla elever har tillgång till den utrustning och de utbildningsmöjligheter som krävs.

För att stödja återhämtningen och den mer långsiktiga utbildningsberedskapen

| d) | Undersöka olika sätt att utveckla strategier för blandat lärande inom grundskole- och gymnasieutbildningen, inbegripet yrkesutbildningen, till förmån för alla elever och att säkerställa en varaktig positiv inverkan på undervisningen och lärandet som är anpassad till elevernas ålder, förmåga, särskilda behov och lärandemål, samtidigt som värdet av undervisning i skolan och undervisning med fysisk närvaro erkänns fullt ut. Detta kan bland annat bestå i att stärka utvecklingen och införandet av olika lärandeverktyg för att ge möjligheter till undersökning och uttryck, bland annat för att öka den vetenskapliga och digitala kompetensen och mediekunnigheten, att främja lärande där olika miljöer kombineras för att berika inlärningserfarenheterna, att skapa en bra balans mellan lärarledd och elevledd undervisning och självständigt arbete och grupparbete samt att undersöka inlärningsmetoder för att göra nya möjligheter attraktiva och hitta bättre lösningar för både elever och lärare. |
| --- | --- |

d)

Undersöka olika sätt att utveckla strategier för blandat lärande inom grundskole- och gymnasieutbildningen, inbegripet yrkesutbildningen, till förmån för alla elever och att säkerställa en varaktig positiv inverkan på undervisningen och lärandet som är anpassad till elevernas ålder, förmåga, särskilda behov och lärandemål, samtidigt som värdet av undervisning i skolan och undervisning med fysisk närvaro erkänns fullt ut. Detta kan bland annat bestå i att stärka utvecklingen och införandet av olika lärandeverktyg för att ge möjligheter till undersökning och uttryck, bland annat för att öka den vetenskapliga och digitala kompetensen och mediekunnigheten, att främja lärande där olika miljöer kombineras för att berika inlärningserfarenheterna, att skapa en bra balans mellan lärarledd och elevledd undervisning och självständigt arbete och grupparbete samt att undersöka inlärningsmetoder för att göra nya möjligheter attraktiva och hitta bättre lösningar för både elever och lärare.

| e) | Använda strategier för blandat lärande som ett sätt att ge eleverna välbefinnande, självständighet och ett individanpassat lärande (med hänsyn till ålder, förutsättningar och behov av specialundervisning) och att utveckla personlig och social kompetens samt kompetens att lära sig att lära (en av de åtta nyckelkompetenserna för livslångt lärande (22) som vidareutvecklas i kommissionens initiativ (23) om den europeiska ramen LifeComp). |
| --- | --- |

e)

Använda strategier för blandat lärande som ett sätt att ge eleverna välbefinnande, självständighet och ett individanpassat lärande (med hänsyn till ålder, förutsättningar och behov av specialundervisning) och att utveckla personlig och social kompetens samt kompetens att lära sig att lära (en av de åtta nyckelkompetenserna för livslångt lärande (22) som vidareutvecklas i kommissionens initiativ (23) om den europeiska ramen LifeComp).

| 3. | Stödja lärarna och utbildarna genom att överväga följande åtgärder: |
| --- | --- |

3.

Stödja lärarna och utbildarna genom att överväga följande åtgärder:

Som ett direkt svar på krisen

| a) | Stödja lärarnas självbedömning av användning av digital teknik samt fortbildningskurser och andra former av fortbildning för lärare och utbildare för att hjälpa dem att använda och integrera digitala program och verktyg i sin undervisning (24). Utveckla och sprida pedagogiska moduler och resurser (online och på plats) som gör det lättare för lärarna och utbildarna att anpassa sin undervisning och sina undervisningsmetoder till strategier för blandat lärande (25), baserat på erfarenheter och återkoppling, och samarbeta med lärarna och utbildarna kring användningen av nya verktyg och material, bland annat kring hur man kan arbeta i digitala miljöer på ett säkert och etiskt sätt och hur man kan hjälpa eleverna att göra det. |
| --- | --- |

a)

Stödja lärarnas självbedömning av användning av digital teknik samt fortbildningskurser och andra former av fortbildning för lärare och utbildare för att hjälpa dem att använda och integrera digitala program och verktyg i sin undervisning (24). Utveckla och sprida pedagogiska moduler och resurser (online och på plats) som gör det lättare för lärarna och utbildarna att anpassa sin undervisning och sina undervisningsmetoder till strategier för blandat lärande (25), baserat på erfarenheter och återkoppling, och samarbeta med lärarna och utbildarna kring användningen av nya verktyg och material, bland annat kring hur man kan arbeta i digitala miljöer på ett säkert och etiskt sätt och hur man kan hjälpa eleverna att göra det.

| b) | Öka fokus på välbefinnande och kvalitet i yrkeslivet för lärare och utbildare, skolledare och annan utbildningspersonal för att minska stress och förhindra utbrändhet. Detta kan inbegripa att underlätta tillgången till kvalificerade yrkesverksamma och tjänster inom psykisk hälsa och stöd, främja utveckling och/eller organisering av ömsesidigt stöd för att minska stress och tillhandahålla bättre möjligheter till utbildning i resiliens och psykisk hälsa inom grundläggande lärarutbildning och fortsatt yrkesmässig utveckling. |
| --- | --- |

b)

Öka fokus på välbefinnande och kvalitet i yrkeslivet för lärare och utbildare, skolledare och annan utbildningspersonal för att minska stress och förhindra utbrändhet. Detta kan inbegripa att underlätta tillgången till kvalificerade yrkesverksamma och tjänster inom psykisk hälsa och stöd, främja utveckling och/eller organisering av ömsesidigt stöd för att minska stress och tillhandahålla bättre möjligheter till utbildning i resiliens och psykisk hälsa inom grundläggande lärarutbildning och fortsatt yrkesmässig utveckling.

För att stödja återhämtningen och den långsiktiga beredskapen hos lärare och utbildare

| c) | Integrera strategier för blandat lärande i grundläggande lärarutbildning (26) och fortsatt yrkesmässig utveckling (27) för att hjälpa utbildningspersonalen att anpassa undervisningen efter det yrkesmässiga sammanhanget och ge dem kompetens att underlätta lärande i olika inomhus- och utomhusmiljöer samt med olika verktyg och uppgifter. |
| --- | --- |

c)

Integrera strategier för blandat lärande i grundläggande lärarutbildning (26) och fortsatt yrkesmässig utveckling (27) för att hjälpa utbildningspersonalen att anpassa undervisningen efter det yrkesmässiga sammanhanget och ge dem kompetens att underlätta lärande i olika inomhus- och utomhusmiljöer samt med olika verktyg och uppgifter.

| d) | Ge tillgång till kunskapscentrum och till lämpliga resurser för att vägleda och förbättra strategierna för blandat lärande. Hjälpa utbildningspersonal att utveckla strategier för blandat lärande utifrån specifika förhållanden genom personalutbyte och peer learning, skapa starka skolteam genom lärande i grupp, nätverk, samarbetsprojekt och praktikgemenskaper. |
| --- | --- |

d)

Ge tillgång till kunskapscentrum och till lämpliga resurser för att vägleda och förbättra strategierna för blandat lärande. Hjälpa utbildningspersonal att utveckla strategier för blandat lärande utifrån specifika förhållanden genom personalutbyte och peer learning, skapa starka skolteam genom lärande i grupp, nätverk, samarbetsprojekt och praktikgemenskaper.

| e) | Ta fram riktlinjer för nya metoder för bedömning och slutprov, även nätbaserade, med verktyg för formativ och summativ bedömning som är lämpliga för olika utbildningsnivåer och lärandemiljöer. |
| --- | --- |

e)

Ta fram riktlinjer för nya metoder för bedömning och slutprov, även nätbaserade, med verktyg för formativ och summativ bedömning som är lämpliga för olika utbildningsnivåer och lärandemiljöer.

| f) | Uppmuntra utbildningspersonal att delta i försöksprojekt och forskning, till exempel att testa användningen av uppgifter i andra lärandemiljöer och användningen av digital teknik till stöd för undervisningen och lärandet. |
| --- | --- |

f)

Uppmuntra utbildningspersonal att delta i försöksprojekt och forskning, till exempel att testa användningen av uppgifter i andra lärandemiljöer och användningen av digital teknik till stöd för undervisningen och lärandet.

| 4. | Stödja skolorna genom att överväga följande åtgärder: |
| --- | --- |

4.

Stödja skolorna genom att överväga följande åtgärder:

Som ett direkt svar på krisen

| a) | Tillhandahålla verktyg och resurser för strategier för blandat lärande samt vägledning för hur skolor kan använda dessa på ett effektivt sätt (28). |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla verktyg och resurser för strategier för blandat lärande samt vägledning för hur skolor kan använda dessa på ett effektivt sätt (28).

| b) | Anlita eller anställa mer personal för att ge mer tid till individuellt stöd i skola och fritidsverksamhet, om detta är möjligt. |
| --- | --- |

b)

Anlita eller anställa mer personal för att ge mer tid till individuellt stöd i skola och fritidsverksamhet, om detta är möjligt.

| c) | Stödja effektiva samarbeten kring infrastruktur och resurser mellan olika utbildningsanordnare, bland annat lokala och regionala myndigheter, näringslivet, yrkesorganisationer, konst, kulturarv, idrott, natur, institut för forskning och högre utbildning, det civila samhället, förlag och andra aktörer som tillhandahåller läromedel och teknik samt institutioner och organisationer för forskning och utbildning. |
| --- | --- |

c)

Stödja effektiva samarbeten kring infrastruktur och resurser mellan olika utbildningsanordnare, bland annat lokala och regionala myndigheter, näringslivet, yrkesorganisationer, konst, kulturarv, idrott, natur, institut för forskning och högre utbildning, det civila samhället, förlag och andra aktörer som tillhandahåller läromedel och teknik samt institutioner och organisationer för forskning och utbildning.

| d) | Stödja skolor att övervaka och själva utvärdera sina strategier och metoder för inkludering avseende strategier för blandat lärande och vidta nödvändiga åtgärder för att åtgärda brister, bland annat med hjälp av EU-verktyg (29). |
| --- | --- |

d)

Stödja skolor att övervaka och själva utvärdera sina strategier och metoder för inkludering avseende strategier för blandat lärande och vidta nödvändiga åtgärder för att åtgärda brister, bland annat med hjälp av EU-verktyg (29).

| e) | Öka föräldrars, vårdnadshavares och familjers förståelse för miljöer, verktyg och uppgifter för lärande via systematisk kommunikation och vägledning, utan att detta leder till ytterligare bördor för dem. |
| --- | --- |

e)

Öka föräldrars, vårdnadshavares och familjers förståelse för miljöer, verktyg och uppgifter för lärande via systematisk kommunikation och vägledning, utan att detta leder till ytterligare bördor för dem.

Stödja långsiktig återhämtning och förbättra kapaciteten för organisatoriska förändringar

| f) | Investera i snabb internetuppkoppling i skolan och miljöer för distanslärande, vilket är avgörande för nätbaserat lärande, tillsammans med planer för underhåll och modernisering av den tekniska infrastrukturen. |
| --- | --- |

f)

Investera i snabb internetuppkoppling i skolan och miljöer för distanslärande, vilket är avgörande för nätbaserat lärande, tillsammans med planer för underhåll och modernisering av den tekniska infrastrukturen.

| g) | Om så är möjligt och i linje med nationell och regional lagstiftning och nationella och regionala förhållanden, låta skolorna ha en lämplig nivå av självbestämmande (skolstyrelser, rektorer, andra skolledare) för att underlätta innovation, reaktivitet och anpassning till lokala och regionala behov. |
| --- | --- |

g)

Om så är möjligt och i linje med nationell och regional lagstiftning och nationella och regionala förhållanden, låta skolorna ha en lämplig nivå av självbestämmande (skolstyrelser, rektorer, andra skolledare) för att underlätta innovation, reaktivitet och anpassning till lokala och regionala behov.

| h) | Stödja skolledare, som är centrala vid organisatoriska förändringar och löpande förbättringar, med särskild yrkesutveckling och vägledning för deras uppdrag. Göra det lättare för skolor och utbildningsanordnare att överväga strategier för blandat lärande i sin strategiska planering och förfaranden för att förbättra skolan, vilket kan inkludera självbedömningsverktyg. |
| --- | --- |

h)

Stödja skolledare, som är centrala vid organisatoriska förändringar och löpande förbättringar, med särskild yrkesutveckling och vägledning för deras uppdrag. Göra det lättare för skolor och utbildningsanordnare att överväga strategier för blandat lärande i sin strategiska planering och förfaranden för att förbättra skolan, vilket kan inkludera självbedömningsverktyg.

| i) | Främja dialog och utbyte mellan en rad olika aktörer, inbegripet familjer, inom både klassrumsundervisning och andra fysiska miljöer samt inom distansundervisning för att få återkoppling och idéer för vidareutveckling från olika källor. Detta bör också omfatta dialog, vägledning och strategier för att värna om barns och ungdomars säkerhet och för att säkerställa konfidentialitet och skydd av deras uppgifter samt deras trygghet och integritet i den digitala världen. |
| --- | --- |

i)

Främja dialog och utbyte mellan en rad olika aktörer, inbegripet familjer, inom både klassrumsundervisning och andra fysiska miljöer samt inom distansundervisning för att få återkoppling och idéer för vidareutveckling från olika källor. Detta bör också omfatta dialog, vägledning och strategier för att värna om barns och ungdomars säkerhet och för att säkerställa konfidentialitet och skydd av deras uppgifter samt deras trygghet och integritet i den digitala världen.

| j) | När så är möjligt, utnyttja en del av en skolornas interna och/eller externa resurser för översyn och kvalitetssäkring för en kombination av inlärningsmiljöer och utbildningsverktyg, med utvärdering av eller via andra aktörer än skolan. |
| --- | --- |

j)

När så är möjligt, utnyttja en del av en skolornas interna och/eller externa resurser för översyn och kvalitetssäkring för en kombination av inlärningsmiljöer och utbildningsverktyg, med utvärdering av eller via andra aktörer än skolan.

| 5. | Fullt ut utnyttja EU-medel och expertis för reformer och investeringar i infrastruktur, verktyg och pedagogik för att öka resiliensen och beredskapen för framtidssäkrade skolor, särskilt Erasmus+, faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska socialfonden+, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa och instrumentet för tekniskt stöd. |
| --- | --- |

5.

Fullt ut utnyttja EU-medel och expertis för reformer och investeringar i infrastruktur, verktyg och pedagogik för att öka resiliensen och beredskapen för framtidssäkrade skolor, särskilt Erasmus+, faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska socialfonden+, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa och instrumentet för tekniskt stöd.

| 6. | Investera i forskning om samt övervakning och utvärdering av de politiska utmaningarna och effekterna av dessa initiativ på utbildningsekosystemet för att bygga vidare på erfarenheterna och för användning i framtida politiska reformer, bland annat genom att bygga vidare på elevernas erfarenheter och på de uppgifter som samlats in, om de finns tillgängliga, för att ta fram bästa praxis och skräddarsydda AI-lösningar för att förbättra utbildningsprogram. |
| --- | --- |

6.

Investera i forskning om samt övervakning och utvärdering av de politiska utmaningarna och effekterna av dessa initiativ på utbildningsekosystemet för att bygga vidare på erfarenheterna och för användning i framtida politiska reformer, bland annat genom att bygga vidare på elevernas erfarenheter och på de uppgifter som samlats in, om de finns tillgängliga, för att ta fram bästa praxis och skräddarsydda AI-lösningar för att förbättra utbildningsprogram.

| 7. | Vidta åtgärder och följa upp genomförandet av denna rekommendation, i linje med nationella och regionala utbildningssystem. Om lämpligt, beakta alla åtgärder som stöder strategier för blandat lärande i de nationella handlingsplanerna för genomförandet av den europeiska barngarantin. |
| --- | --- |

7.

Vidta åtgärder och följa upp genomförandet av denna rekommendation, i linje med nationella och regionala utbildningssystem. Om lämpligt, beakta alla åtgärder som stöder strategier för blandat lärande i de nationella handlingsplanerna för genomförandet av den europeiska barngarantin.

HÄRIGENOM UPPMANAS KOMMISSIONEN ATT, MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH DE NATIONELLA FÖRHÅLLANDENA, GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Stödja genomförandet av rekommendationen genom att främja ömsesidigt lärande och utbyte mellan medlemsstaterna och alla berörda parter, med förbehåll för inrättande av fler åtgärder eller ytterligare utveckling av dem, genom






  i) | den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (30), |
| --- | --- | --- |

1.

Stödja genomförandet av rekommendationen genom att främja ömsesidigt lärande och utbyte mellan medlemsstaterna och alla berörda parter, med förbehåll för inrättande av fler åtgärder eller ytterligare utveckling av dem, genom

i)

den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (30),

| ii) | det nya europeiska digitala utbildningscentret och den nya strukturerade dialogen med medlemsstaterna, som kommer att inrättas inom ramen för handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 för att stärka sektorsövergripande samarbete om digital utbildning, |
| --- | --- |

ii)

det nya europeiska digitala utbildningscentret och den nya strukturerade dialogen med medlemsstaterna, som kommer att inrättas inom ramen för handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 för att stärka sektorsövergripande samarbete om digital utbildning,

| iii) | EU-onlineplattformar och grupper för utbildning, inklusive School Education Gateway, eTwinning och den europeiska verktygslådan för skolor för att främja inkluderande utbildning och minska andelen elever som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning. |
| --- | --- |

iii)

EU-onlineplattformar och grupper för utbildning, inklusive School Education Gateway, eTwinning och den europeiska verktygslådan för skolor för att främja inkluderande utbildning och minska andelen elever som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning.

| 2. | Stödja utvecklingen av resurser i samarbete med medlemsstaterna, för användning på frivillig basis, bland annat genom






  i) | evidensbaserat vägledningsmaterial om design för lärande och organisering av skolans arbete inom ramen för strategier för blandat lärande, inbegripet material om möjliga digitala verktyg, metoder för bedömning och validering av lärande och dataskydd, integritet och onlinesäkerhet, |
| --- | --- | --- |

2.

Stödja utvecklingen av resurser i samarbete med medlemsstaterna, för användning på frivillig basis, bland annat genom

i)

evidensbaserat vägledningsmaterial om design för lärande och organisering av skolans arbete inom ramen för strategier för blandat lärande, inbegripet material om möjliga digitala verktyg, metoder för bedömning och validering av lärande och dataskydd, integritet och onlinesäkerhet,

| ii) | skapande och utbyte av digitalt utbildningsinnehåll av hög kvalitet, varvid även potentialen hos den europeiska ramen för digitalt utbildningsinnehåll, som för närvarande håller på att utarbetas av kommissionen, utforskas. |
| --- | --- |

ii)

skapande och utbyte av digitalt utbildningsinnehåll av hög kvalitet, varvid även potentialen hos den europeiska ramen för digitalt utbildningsinnehåll, som för närvarande håller på att utarbetas av kommissionen, utforskas.

| 3. | Stödja möjligheter till fortbildning och utbildning för lärare, utbildare och annan utbildningspersonal genom att






  i) | främja storskaliga öppna nätkurser om strategier för blandat lärande för lärare, pedagoger, skolledare och lärarutbildare på plattformen School Education Gateway och att utbildningspersonal på skolor deltar i dessa kurser i stor omfattning, |
| --- | --- | --- |

3.

Stödja möjligheter till fortbildning och utbildning för lärare, utbildare och annan utbildningspersonal genom att

i)

främja storskaliga öppna nätkurser om strategier för blandat lärande för lärare, pedagoger, skolledare och lärarutbildare på plattformen School Education Gateway och att utbildningspersonal på skolor deltar i dessa kurser i stor omfattning,

| ii) | utbyta god praxis från personalutbyte, projekt och nätverk inom Erasmus+, bland annat via nätgemenskapen eTwinning, kommande Erasmus+ lärarakademier och yrkeskunskapscentrum, |
| --- | --- |

ii)

utbyta god praxis från personalutbyte, projekt och nätverk inom Erasmus+, bland annat via nätgemenskapen eTwinning, kommande Erasmus+ lärarakademier och yrkeskunskapscentrum,

| iii) | främja det nya onlineverktyget Selfie för lärare, som kan hjälpa lärare att utvärdera och planera att ytterligare förbättra sin digitala kompetens. Detta bygger vidare på Selfie-verktyget för digital planering av hela skolan vilket kan bidra till effektiva strategier för blandat lärande, även inom yrkesutbildning. |
| --- | --- |

iii)

främja det nya onlineverktyget Selfie för lärare, som kan hjälpa lärare att utvärdera och planera att ytterligare förbättra sin digitala kompetens. Detta bygger vidare på Selfie-verktyget för digital planering av hela skolan vilket kan bidra till effektiva strategier för blandat lärande, även inom yrkesutbildning.

| 4. | Arbeta med alla aktörer, inbegripet program- och maskinvaruleverantörer, för att få till stånd en bättre digital infrastruktur och bättre digitala verktyg och användning därav inom utbildning och dessutom framhålla betydelsen, i detta sammanhang, av konfidentialitet och dataskydd. |
| --- | --- |

4.

Arbeta med alla aktörer, inbegripet program- och maskinvaruleverantörer, för att få till stånd en bättre digital infrastruktur och bättre digitala verktyg och användning därav inom utbildning och dessutom framhålla betydelsen, i detta sammanhang, av konfidentialitet och dataskydd.

| 5. | Stödja initiativ för att vidareutveckla och främja en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och livslångt lärande för alla, särskilt för att inkludera elever med olika förutsättningar som påverkar deras tillgång till särskilda inlärningsmiljöer och utbildningsverktyg samt för att inkludera de elever som behöver riktat stöd under inlärningen. |
| --- | --- |

5.

Stödja initiativ för att vidareutveckla och främja en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och livslångt lärande för alla, särskilt för att inkludera elever med olika förutsättningar som påverkar deras tillgång till särskilda inlärningsmiljöer och utbildningsverktyg samt för att inkludera de elever som behöver riktat stöd under inlärningen.

| 6. | Fortsätta stödja medlemsstaterna i att genomföra reformer för att förbättra utbildningssystemens kvalitet och inkludering och stödja deras digitala beredskap, i linje med målen i handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027. |
| --- | --- |

6.

Fortsätta stödja medlemsstaterna i att genomföra reformer för att förbättra utbildningssystemens kvalitet och inkludering och stödja deras digitala beredskap, i linje med målen i handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027.

| 7. | Ta upp utarbetandet av strategier för blandat lärande inom grundskole- och gymnasieutbildningen, inbegripet yrkesutbildningen, i regelbundna lägesrapporter om det europeiska området för utbildning och handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027. |
| --- | --- |

7.

Ta upp utarbetandet av strategier för blandat lärande inom grundskole- och gymnasieutbildningen, inbegripet yrkesutbildningen, i regelbundna lägesrapporter om det europeiska området för utbildning och handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2021.

På rådets vägnar

S. KUSTEC

Ordförande

---

(1)  Rådets slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet, (EUT C 212 I, 26.6.2020, s. 9).

1

(2)  Se arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar SWD(2021) 219 final, del 1, s. 6 (fotnot 2).

2

(3)  EUT C 415, 1.12.2020, s. 22.

3

(4)  COM(2017) 673 final.

4

(5)  EUT C 66, 26.2.2021, s. 1.

5

(6)  EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

6

(7)  COM(2021) 102 final.

7

(8)  COM(2020) 274 final.

8

(9)  EUT L 223, 22.6.2021, s. 14.

9

(10)  COM(2021) 142 final.

10

(11)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 7.

11

(12)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

12

(13)  EUT C 417, 2.12.2020, s. 1.

13

(14)  Godkänd den 30 november 2020.

14

(15)  EUT C 193, 9.6.2020, s. 11.

15

(16)  På EU-nivå lanserar till exempel Europeiska kommissionen initiativet ”En hälsosam livsstil för alla” som en tvåårig kampanj som syftar till att koppla samman idrott och aktiva livsstilar med hälso- och sjukvårdspolitik, livsmedelspolitik och annan politik.

16

(17)  Se JRC:s rapport The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. och Mazza, J., 2020).

17

The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets

(18)  Grundläggande yrkesutbildning genomförs vanligtvis på gymnasienivå och eftergymnasial nivå innan eleverna går ut i arbetslivet. Undervisningen bedrivs antingen i en skolbaserad miljö (främst i klassrum) eller i arbetsplatsliknande miljöer, till exempel i utbildningscentrum och företag, beroende på landets utbildningssystem och ekonomiska struktur.

18

(19)  Rådets slutsatser om ungdomsarbetets roll till stöd för ungdomars utveckling av viktiga livskunskaper som underlättar en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet (EUT C 189, 15.6.2017, s. 30).

19

(20)  Rådets slutsatser om att maximera den roll som idrott på gräsrotsnivå spelar för att utveckla övergripande färdigheter, särskilt bland ungdomar (EUT C 172, 27.5.2015, s. 8).

20

(21)  Den ram för blandat lärande som presenteras i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, SWD (2021) 219 final, kan utgöra en grund för särskilda åtgärder som anpassas till ländernas situation.

21

(22)  Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

22

(23)  LifeComp består av tre sammanflätade kompetensområden: ”personlig kompetens”, ”social kompetens” och ”att lära sig att lära”. Varje område består av tre kompetenser enligt följande: självreglering, flexibilitet och välbefinnande (personlig kompetens); empati, kommunikation och samarbete (social kompetens); dynamiskt tänkesätt, kritiskt tänkande och inlärningsplanering (att lära sig att lära). LifeComp-kompetenser gäller alla områden i livet och kan förvärvas under hela livet genom formell, informell och icke-formell utbildning. Läs mer på https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

23

(24)  Den 5 oktober 2021 lanserade Europeiska kommissionen det nya verktyget ”Selfie för lärare” som kan hjälpa lärare att planera utvecklingen av sin digitala kompetens.

24

(25)  I School Education Gateway finns redan en del resursmaterial för lärare och utbildare om blandat lärande.

25

(26)  En formell utbildning för att få behörighet och arbeta som lärare. En sådan utbildning erbjuds vanligtvis av pedagogiska institutioner på universitet eller av lärarhögskolor (se ordlistan i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, SWD (2021) 219 final).

26

(27)  Fortbildning som yrkesverksamma deltar i för att öka kompetensen under karriären (se ordlistan i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, SWD(2021) 219 final).

27

(28)  Selfie-verktyget kan hjälpa skolor att utvärdera den aktuella situationen och identifiera behov. Verktyget är modulärt och kan anpassas av varje skola för att ta hänsyn till specifika förhållanden.

28

(29)  Europeiska verktygslådan för skolor innehåller insatser för att främja inkluderande utbildning och minska andelen elever som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning. Den erbjuder en mängd resurser, praktiska exempel och ett självbedömningsverktyg för skolor.

29

(30)  EUT C 66, 26.2.2021, s. 1.

30

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/30

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 504/04)

Kommissionen beslutade den 6 december 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10463. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10463. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/31

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10489 – BAXTER / HILL-ROM)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 504/05)

Kommissionen beslutade den 6 december 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10489. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10489. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/32

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10439 – DP WORLD / SYNCREON)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 504/06)

Kommissionen beslutade den 23 november 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10439. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10439. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/33

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 504/07)

Kommissionen beslutade den 2 december 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10532. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10532. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/34

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 504/08)

Kommissionen beslutade den 12 november 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10382. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10382. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/35

---

Meddelande till vissa personer som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2021/C 504/09)

Följande information lämnas för kännedom till Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nr 4), Sergey Pavlovych TSEKOV (nr 8), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (nr 17), Aleksandr Viktorovich VITKO (nr 19), Alexander Mihailovich NOSATOV (nr 27), generallöjtnant Igor Nikolaevich (Mykolayovich) TURCHENYUK (nr 32), Sergei Ivanovich MENYAILO (nr 37), Olga Fedorovna KOVITIDI (nr 38), Vladimir Anatolievich SHAMANOV (nr 50), Aleksandr Yurevich BORODAI (nr 62), Alexander KHRYAKOV (nr 65), Marat Faatovich BASHIROV (nr 66), Boris Vyacheslavovich GRYZLOV (nr 77), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (nr 79), Fyodor Dmitrievich BEREZIN (nr 84), Miroslav Vladimirovich RUDENKO (nr 98), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (nr 108), Igor Vladimirovich LEBEDEV (nr 114), Alexander Mikhailovich BABAKOV (nr 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV (nr 121), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nr 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN (nr 137), Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (nr 149), Ruslan Ismailovich BALBEK (nr 152), Dmitry Anatolievich BELIK (nr 154), Andrei Dmitrievich KOZENKO (nr 155), Svetlana Borisovna SAVCHENKO (nr 156), Pavel Valentinovich SHPEROV (nr 157), Inna Nikolayevna GUZEYEVA (nr 162), Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO (nr 163), Olga Valerievna POZDNYAKOVA (nr 167), Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV (nr 183), Sergei Andreevich DANILENKO (nr 184), Lidia Aleksandrovna BASOVA (nr 185) och Leonid Kronidovich RYZHENKIN (nr 192), vilka är uppförda på förteckningen i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1) och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (2) om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Rådet överväger att upprätthålla de restriktiva åtgärderna mot ovannämnda personer med nya redogörelser för skälen. Dessa personer informeras härmed om att de före den 22 december 2021 kan inkomma med en begäran till rådet om att få tillgång till de föreslagna redogörelserna för skälen för uppförande på förteckningarna. Begäran ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EGT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EGT L 78, 17.3.2014, s. 6.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/36

---

Meddelande till de personer som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2196, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2193, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2021/C 504/10)

Följande information lämnas för kännedom till de personer som anges i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2196 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2193 (4) om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer ska föras upp på förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2014/145/Gusp och förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Skälen till att dessa personer ska föras upp på förteckningen framgår av de relevanta posterna i bilagorna i fråga.

De berörda personerna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga II till förordning (EU) nr 269/2014 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna kan inkomma med en begäran till rådet före den 4 januari 2022, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp dem på ovannämnda förteckning. Begäran ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De personer som berörs uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 14.

(3)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 4.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/37

---

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2021/C 504/11)

De registrerade ombedes uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

De rättsliga grunderna för denna behandling är rådets beslut 2014/145/Gusp (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2196 (3), och rådets förordning (EU) nr 269/2014 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2193 (5).

Personuppgiftsansvarig för denna behandling är avdelning RELEX.1.C inom generaldirektoratet för yttre förbindelser (RELEX) vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom beslut (Gusp) 2021/2196, och förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2021/2193.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen i beslut 2014/145/Gusp och förordning (EU) nr 269/2014.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer utövandet av sådana av de registrerades rättigheter såsom rätt till tillgång samt rätt till rättelse eller att göra invändningar att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som omfattas av restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EGT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EGT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(3)  EGT L 445, 13.12.2021, s. 14.

(4)  EGT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(5)  EGT L 445, 13.12.2021, s. 4.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/39

---

Meddelande till de personer och den enhet som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2020/1999, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2197, och i rådets förordning (EU) 2020/1998, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2195 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

(2021/C 504/12)

Följande information lämnas för kännedom till de personer och den enhet som anges i bilagan till rådets beslut (Gusp) 2020/1999 (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2197 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) 2020/1998 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 22021/2195 (4) om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer och denna enhet ska föras upp på förteckningen över fysiska och juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i beslut (Gusp) 2020/1999 och förordning (EU) 2020/1998. Skälen till uppförandet av dessa personer och denna enhet på förteckningen framgår av de relevanta uppgifterna i bilagorna i fråga.

De berörda personerna och den berörda enheten uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga II till förordning (EU) 2020/1998 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna och den berörda enheten kan inkomma med en begäran till rådet före den 31 juli 2022, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp dem på ovannämnda förteckning. Begäran ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Alla synpunkter som mottas kommer att beaktas vid rådets regelbundna översyn av förteckningen över personer och enheter, i enlighet med artikel 10 i beslut (Gusp) 2020/1999.

---

(1)  EGT L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(2)  EGT L 445 I, 13.12.2021, s. 17.

(3)  EGT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(4)  EGT L 445 I, 13.12.2021, s. 10.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/40

---

Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2020/1999 och rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

(2021/C 504/13)

De registrerade uppmärksammas på följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning förordning (EU) 2018/1725 (1):

De rättsliga grunderna för denna behandling är beslut (Gusp) 2020/1999 (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2021/2197 (3), och förordning (EU) 2020/1998 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2195 (5).

Personuppgiftsansvarig för denna behandling är avdelning RELEX.1.C vid generaldirektoratet för yttre förbindelser – RELEX vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på följande e-postadress:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut (Gusp) 2020/1999, ändrat genom beslut (Gusp) 2021/2197, och förordning (EU) 2020/1998, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2021/2195 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen i beslut (Gusp) 2020/1999 och förordning (EU) 2020/1998.

De personuppgifter som samlas in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlas in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar begränsningarna i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer utövandet av registrerades rättigheter såsom rätt till tillgång samt rätt till rättelse och rätt att göra invändningar att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för de restriktiva åtgärderna eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(3)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 17.

(4)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 10.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/41

---

Meddelande till de personer som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2199, och i rådets förordning (EU) nr 36/2012, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2194, om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

(2021/C 504/14)

Följande information lämnas för kännedom till de personer som anges i bilaga I till rådets beslut 2013/255/Gusp (1), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2199 (2), och i bilaga II till rådets förordning (EU) nr 36/2012 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2194 (4), om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer bör föras upp på förteckningen över personer och enheter i bilaga I till beslut 2013/255/Gusp och bilaga II till förordning (EU) nr 36/2012. Skälen till att dessa personer är uppförda på förteckningen framgår av de relevanta uppgifterna i bilagorna i fråga.

De berörda personerna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga III till rådets förordning (EU) nr 36/2012 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 16 i förordningen).

De berörda personerna kan före den 1 mars 2022 till rådet inkomma med en begäran, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen. Begäran ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Alla synpunkter som mottas kommer att beaktas vid rådets nästa översyn av förteckningen över personer och enheter i enlighet med artikel 34 i beslut 2013/255/Gusp och artikel 32.4 i förordning (EU) nr 36/2012.

De berörda personerna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artikel 275 andra stycket och artikel 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2013, s. 14.

(2)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 23.

(3)  EUT L 16, 19.1.2012, s. 1.

(4)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 7.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/42

---

Meddelande till de registrerade som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp och i rådets förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

(2021/C 504/15)

De registrerade uppmärksammas på följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1):

Den rättsliga grunden för denna behandling är rådets beslut 2013/255/Gusp (2), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2199 (3), och rådets förordning (EU) nr 36/2012 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2194 (5).

Personuppgiftsansvarig för denna behandling är Europeiska unionens råd företrätt av generaldirektören för RELEX (yttre förbindelser) vid rådets generalsekretariat, och den avdelning som anförtrotts behandlingen är RELEX.1.C, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2013/255/Gusp, genomfört genom genomförandebeslut (Gusp) 2021/2199, och förordning (EU) nr 36/2012, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2021/2194.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen enligt beslut 2013/255/Gusp och förordning (EU) nr 36/2012.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar begränsningarna enligt artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer utövandet av registrerades rättigheter, såsom rätten till tillgång, rätten till rättelse och rätten att göra invändningar, att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 147, 1.6.2013, s. 14.

(3)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 23.

(4)  EUT L 16, 19.1.2012, s. 1.

(5)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 7.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/43

---

Meddelande till den person som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2015/1333, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2198, och i rådets förordning (EU) 2016/44, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2192, om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen

(2021/C 504/16)

Följande information lämnas för kännedom till den person som förtecknas i bilagorna II och IV till rådets beslut (Gusp) 2015/1333 (1), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2198 (2), och i bilaga III till rådets förordning (EU) 2016/44 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2192 (4), om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen.

Europeiska unionens råd har beslutat att den person som anges i de ovannämnda bilagorna bör föras upp på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut (Gusp) 2015/1333 och förordning (EU) 2016/44.

Den berörda personen uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga i enlighet med vad som anges på webbplatserna i bilaga IV till förordning (EU) 2016/44 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 8 i förordningen).

Den berörda personen kan före den 15 maj 2022 till rådet inkomma med en begäran, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp vederbörande på den ovannämnda förteckningen. Ansökan ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C.

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Alla synpunkter som mottas kommer att beaktas vid rådets periodiska översyn av förteckningen över personer och enheter i enlighet med artikel 17.2 i beslut (Gusp) 2015/1333 och artikel 21.6 i förordning (EU) 2016/44.

Den berörda personen uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 206, 1.8.2015, s. 34.

(2)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 21.

(3)  EUT L 12, 19.1.2016, s. 1.

(4)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 1.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/44

---

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2015/1333 och rådets förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libyen

(2021/C 504/17)

De registrerade uppmärksammas på följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

Den rättsliga grunden för behandlingen av uppgifter är rådets beslut (Gusp) 2015/1333 (2), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2021/2198 (3), och rådets förordning (EU) 2016/44 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2021/2192 (5).

Personuppgiftsansvarig för denna behandling är Europeiska unionens råd företrätt av generaldirektören för RELEX (yttre förbindelser) vid rådets generalsekretariat, och den avdelning som anförtrotts behandlingen är RELEX.1.C, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C.

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder i enlighet med beslut (Gusp) 2015/1333, genomfört genom genomförandebeslut (Gusp) 2021/2198, och förordning (EU) 2016/44, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2021/2192.

En registrerad är en fysisk person som uppfyller de kriterier för uppförande på förteckningen som fastställs i beslut (Gusp) 2015/1333 och förordning (EU) 2016/44.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, skälen samt andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer utövandet av sådana av de registrerades rättigheter som rätten till tillgång samt rätten till rättelse eller rätten att göra invändningar att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut eller under den tid då domstolsförfarande pågår, i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol kan registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 206, 1.8.2015, s. 34.

(3)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 21.

(4)  EUT L 12, 19.1.2016, s. 1.

(5)  EUT L 445 I, 13.12.2021, s. 1.

---

Europeiska kommissionen

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/45

---

Eurons växelkurs (1)

13 december 2021

(2021/C 504/18)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1278 |
| JPY | japansk yen | 128,19 |
| DKK | dansk krona | 7,4362 |
| GBP | pund sterling | 0,85158 |
| SEK | svensk krona | 10,2310 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0418 |
| ISK | isländsk krona | 148,00 |
| NOK | norsk krona | 10,1598 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,401 |
| HUF | ungersk forint | 367,07 |
| PLN | polsk zloty | 4,6221 |
| RON | rumänsk leu | 4,9494 |
| TRY | turkisk lira | 16,0525 |
| AUD | australisk dollar | 1,5795 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4388 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7967 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6651 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5420 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 333,60 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,9694 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,1777 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5210 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 155,54 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7678 |
| PHP | filippinsk peso | 56,731 |
| RUB | rysk rubel | 82,8238 |
| THB | thailändsk baht | 37,612 |
| BRL | brasiliansk real | 6,3190 |
| MXN | mexikansk peso | 23,5354 |
| INR | indisk rupie | 85,4225 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1278

JPY

japansk yen

128,19

DKK

dansk krona

7,4362

GBP

pund sterling

0,85158

SEK

svensk krona

10,2310

CHF

schweizisk franc

1,0418

ISK

isländsk krona

148,00

NOK

norsk krona

10,1598

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,401

HUF

ungersk forint

367,07

PLN

polsk zloty

4,6221

RON

rumänsk leu

4,9494

TRY

turkisk lira

16,0525

AUD

australisk dollar

1,5795

CAD

kanadensisk dollar

1,4388

HKD

Hongkongdollar

8,7967

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6651

SGD

singaporiansk dollar

1,5420

KRW

sydkoreansk won

1 333,60

ZAR

sydafrikansk rand

17,9694

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,1777

HRK

kroatisk kuna

7,5210

IDR

indonesisk rupiah

16 155,54

MYR

malaysisk ringgit

4,7678

PHP

filippinsk peso

56,731

RUB

rysk rubel

82,8238

THB

thailändsk baht

37,612

BRL

brasiliansk real

6,3190

MXN

mexikansk peso

23,5354

INR

indisk rupie

85,4225

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Revisionsrätten

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/46

---

Rapport om eventuella ansvarsförbindelser som uppstått till följd av Gemensamma resolutionsnämndens, rådets eller kommissionens utförande av sina uppgifter enligt förordning (EU) nr 806/2014 under budgetåret 2020

(2021/C 504/19)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att rapporten om eventuella ansvarsförbindelser som uppstått till följd av Gemensamma resolutionsnämndens, rådets eller kommissionens utförande av sina uppgifter enligt förordning (EU) nr 806/2014 under budgetåret 2020 just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

---

Europeiska kommissionen

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/47

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 januari 2022.

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (1))

(2021/C 504/20)

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

Ändrade räntor anges i fetstil.

Föregående tabell offentliggjordes i EUT C 472, 23.11.2021, s. 7.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2022 | ... | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2022

...

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  EGT L 140, 30.4.2004, s. 1.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/48

---

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

(2021/C 504/21)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”BOLANDIN”

PDO-ES-N1876

Datum för ansökan: 3 juli 2014

1.   Namn som ska registreras

Bolandin

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 16. | Vin av övermogna druvor |
| --- | --- |

16.

Vin av övermogna druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Röda viner

| — | Utseende: Vinerna ska ha en mycket djup färgstyrka. Tonen: röd i färgen med varierande nyanser från violett i unga viner till tegelrött i mogna viner. |
| --- | --- |

—

Utseende: Vinerna ska ha en mycket djup färgstyrka. Tonen: röd i färgen med varierande nyanser från violett i unga viner till tegelrött i mogna viner.

| — | Arom: Vinerna ska vara mycket intensiva, med aromer av svarta och röda bär. Mogna viner har inslag av kryddor och rostade smaker. |
| --- | --- |

—

Arom: Vinerna ska vara mycket intensiva, med aromer av svarta och röda bär. Mogna viner har inslag av kryddor och rostade smaker.

| — | Provningsskede: Vinerna ska vara åtminstone fylliga. Välbalanserade. Lång eftersmak. Välbalanserad syra. Toner från faten (rostade och/eller lätt rostade). |
| --- | --- |

—

Provningsskede: Vinerna ska vara åtminstone fylliga. Välbalanserade. Lång eftersmak. Välbalanserad syra. Toner från faten (rostade och/eller lätt rostade).

Halt av flyktiga syror:

| | ≤ 0,65 g/l ättiksyra i unga viner |
| --- | --- |

≤ 0,65 g/l ättiksyra i unga viner

| | ≤ 0,85 g/l ättiksyra i mogna viner |
| --- | --- |

≤ 0,85 g/l ättiksyra i mogna viner

- Där inga gränsvärden har angetts ska den gällande EU-lagstiftningen följas.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,5 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 130 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,5

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

130

Vita viner

| — | Utseende: Färgen är gul, halmfärgad i unga viner och gyllene i viner som har jästs och/eller lagrats på fat. Klart och blankt. |
| --- | --- |

—

Utseende: Färgen är gul, halmfärgad i unga viner och gyllene i viner som har jästs och/eller lagrats på fat. Klart och blankt.

| — | Arom: Vinerna ska ha hög intensitet, vara fruktiga med inslag av tropiska frukter. Mogna viner utvecklar kryddiga aromer. |
| --- | --- |

—

Arom: Vinerna ska ha hög intensitet, vara fruktiga med inslag av tropiska frukter. Mogna viner utvecklar kryddiga aromer.

| — | Provningsskede: Vinerna ska vara åtminstone medelfylliga. Friska och fruktiga. Både unga och mogna viner ska vara välbalanserade. |
| --- | --- |

—

Provningsskede: Vinerna ska vara åtminstone medelfylliga. Friska och fruktiga. Både unga och mogna viner ska vara välbalanserade.

Halt av flyktiga syror:

| | ≤ 0,65 g/l ättiksyra i unga viner |
| --- | --- |

≤ 0,65 g/l ättiksyra i unga viner

| | ≤ 0,85 g/l ättiksyra i mogna viner |
| --- | --- |

≤ 0,85 g/l ättiksyra i mogna viner

- Där inga gränsvärden har angetts ska den gällande EU-lagstiftningen följas.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,5 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 170 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,5

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

170

Vita viner framställda på övermogna druvor

| — | Utseende: intensivt, rent och glänsande gult till gyllene i färgen. |
| --- | --- |

—

Utseende: intensivt, rent och glänsande gult till gyllene i färgen.

| — | Arom: Vinerna ska ha en hög intensitet. Aromer av honung, mogen kvitten och fikon. Mycket fruktiga. |
| --- | --- |

—

Arom: Vinerna ska ha en hög intensitet. Aromer av honung, mogen kvitten och fikon. Mycket fruktiga.

| — | Provningsskede: Vinerna ska vara åtminstone medelfylliga, runda och oljiga. Lång eftersmak. |
| --- | --- |

—

Provningsskede: Vinerna ska vara åtminstone medelfylliga, runda och oljiga. Lång eftersmak.

Halt av flyktiga syror:

| | ≤ 0,74 g/l ättiksyra i unga viner |
| --- | --- |

≤ 0,74 g/l ättiksyra i unga viner

| | ≤ 0,85 g/l ättiksyra i mogna viner |
| --- | --- |

≤ 0,85 g/l ättiksyra i mogna viner

| | ≤ 0,72 g/l + 0,06 g/l ättiksyra för varje grad av naturlig alkoholhalt som överstiger 10 volymprocent när det gäller viner som framställs av botrytisangripna druvor. |
| --- | --- |

≤ 0,72 g/l + 0,06 g/l ättiksyra för varje grad av naturlig alkoholhalt som överstiger 10 volymprocent när det gäller viner som framställs av botrytisangripna druvor.

- Där inga gränsvärden har angetts ska den gällande EU-lagstiftningen följas.

Anmärkning: Eftersom sockerhalten överstiger 5 g/l får dessa vita viner framställda av övermogna druvor ha en svaveldioxidhalt på högst 250 mg/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12,5 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 250 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12,5

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

250

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

Inte i något fall får mognadsprocessen anses ha påbörjats före den 1 oktober skördeåret.

Odlingsmetod

Planteringstätheten på vinodlingarna i ”Bolandin” får inte understiga 2 400 vinstockar per hektar.

b.   Högsta avkastning

| | Cabernet sauvignon, tempranillo och merlot |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon, tempranillo och merlot

| | 7 500 kilo druvor per hektar |
| --- | --- |

7 500 kilo druvor per hektar

| | 52 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

52 hektoliter per hektar

| | Sauvignon blanc och chardonnay |
| --- | --- |

Sauvignon blanc och chardonnay

| | 7 400 kilo druvor per hektar |
| --- | --- |

7 400 kilo druvor per hektar

| | 48 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

48 hektoliter per hektar

| | Syrah |
| --- | --- |

Syrah

| | 7 300 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

7 300 kg druvor per hektar

| | 51 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

51 hektoliter per hektar

| | Moscatel de grano menudo (muscat blanc à petits grains) |
| --- | --- |

Moscatel de grano menudo (muscat blanc à petits grains)

| | 7 200 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

7 200 kg druvor per hektar

| | 28 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

28 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Det avgränsade området Bolandin ligger i kommunen Ablitas (i den autonoma regionen Navarra) och består av följande fastighetsskiften:

| | Polygon 5: skifte 1 658. |
| --- | --- |

Polygon 5: skifte 1 658.

| | Polygon 5: skifte 1 659. |
| --- | --- |

Polygon 5: skifte 1 659.

| | Polygon 5: skifte 1 660. |
| --- | --- |

Polygon 5: skifte 1 660.

| | Polygon 5: skifte 1 661. |
| --- | --- |

Polygon 5: skifte 1 661.

| | Polygon 5: skifte 1 662. |
| --- | --- |

Polygon 5: skifte 1 662.

| | Polygon 5: skifte 1 663. |
| --- | --- |

Polygon 5: skifte 1 663.

| | Polygon 5: skifte 1 884. |
| --- | --- |

Polygon 5: skifte 1 884.

| | Polygon 5, skifte 1 885 och jordlott A (partiell), E, F, G och H. |
| --- | --- |

Polygon 5, skifte 1 885 och jordlott A (partiell), E, F, G och H.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE GRANO MENUDO (MUSCAT BLANC À PETITS GRAINS) |
| --- | --- |

MOSCATEL DE GRANO MENUDO (MUSCAT BLANC À PETITS GRAINS)

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

8.   Beskrivning av samband

Omgivning (naturliga faktorer)

Bolandin är namnet på en historisk plats i kommunen Ablitas (Navarra) som omnämns i Navarras fastighetsregister och i nationella kartor som ges ut av Spaniens naturgeografiska institut. Området Bolandin har en total area på omkring 170 hektar. ”Bolandin” är även namnet på den trianguleringsstation som finns inom det avgränsade området.

”Bolandin” skrivs med ”V” i vissa dokument eftersom det finns två officiella språk i Navarra: kastilianska (där namnet börjar på V och har en accent) och baskiska (där namnet börjar på ”B” och inte har någon accent). Det finns inte några accenter eller bokstaven ”V” i baskiskan.

Baserat på undersökningar och tester utförda under ledning av professuren i vinodling vid avdelningen för jordbruk och livsmedel vid universitetet i La Rioja är området avgränsat enligt följande naturliga faktorer: jordmån, topografi och klimat.

Jordmån och topologi

Det avgränsade området består av en liten, upphöjd slätt i den högsta delen av Bolandin och dess sluttningar som leder ner till en slätt på den sydöstra sidan, sydväst om Bolandin. Det skiljer sig helt från omgivande områden när det gäller höjd, lutning, läge och jordmånstyper.

Den övre delen av den upphöjda slätten (där vinanläggningen ligger) utgörs av rödlera från det aragonska stadiet av den kontinentala tertiärperioden. Nedanför den branta sluttningen som omger resterna av terrasserna ligger en bred sluttning mot sydväst som har en svag lutning på 5 %. Här ligger de flesta vinodlingarna. Sluttningarna består av grus, sand och lera från det tredje pleistocena stadiet av kvartärperioden.

Utanför Bolandin-områdets gräns är topografin platt och utgörs huvudsakligen av svaga sluttningar som är lämningar från det andra pleistocena stadiet av kvartärperioden, alltså material som är yngre än det material som Bolandin består av.

Dess höjd ligger på mellan 369 och 324 meter ovan havet, d.v.s. väsentligt lägre än höjdintervallet för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Navarra” (mellan 400 och 500 m).

Klimatet

Bolandin ligger på en sluttning i söderläge så skiftet har ett unikt mesoklimat med många soltimmar.

Den genomsnittliga nederbörden de senaste 7–12 säsongerna ligger på 379–354 mm per år vilket är mycket lågt i jämförelse med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Navarra” (450–700 mm).

Vinden är en annan avgörande faktor, eftersom nordvästvinden cierzo blåser 70 % av året. Det är en mycket torr vind som begränsar uppkomsten av alla slags sjukdomar.

Det avgränsade området kämpar med högre temperaturer och mindre regn än genomsnittet för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Navarra”. Området har ett extremt kontinentalklimat med influenser av medelhavsklimat. Årstiderna skiljer sig tydligt åt: kalla vintrar, varma nästan obefintliga vårar och höstar och mycket heta, långa och torra somrar. Denna egenskap påverkar temperatursvängningarna och nederbörden i hög grad.

De högsta sommartemperaturerna är mycket höga (över 35 oC) och maximitemperaturerna för hela Navarra och Ebrodalen uppmäts ofta i området. Minimitemperaturerna i december och januari är mycket låga, mellan –6 och –8 oC. Den årliga medeltemperaturen är mer än 1 oC högre än för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Navarra”.

Mänskliga faktorer

Druvor har i århundraden varit bland de viktigaste odlade grödorna i Bolandin. Området brukade bevattnas med vatten från Lodosa-kanalen. Det bevattnade området bestod mestadels av vinodlingar som planterats med sekelgamla vinstockar som användes för att framställa vin av utmärkt kvalitet, tappat och marknadsfört under namnet ”Bolandin”.

Nu för tiden beslutar experter på skötsel av vinstockar vilka de bästa alternativen är (val av växtmaterial, bevattning, hantering av bladytor, begränsad avkastning, hantering av närings- och växtskyddsmedel för vinstockar), beroende på klimat och tillväxt under året för att få fram bästa möjliga råvara. Experterna planerar olika specifika metoder på årsbasis, som att glesa ut klasarna för att kontrollera skörden och avlägsna blad på den sida där klasarna är solbelysta på morgonen eftersom det påskyndar mognadsprocessen. De blad som är solbelysta på kvällen avlägsnas inte för det kan innebära att druvorna blir brända. Den sistnämnda metoden hjälper även till att förhindra sjukdomsspridning eftersom ventilationen runt klasarna förbättras.

Eftersom såväl regnmängden som den relativa luftfuktigheten är mycket låga och jordmånen är mycket torr innebär tillgång till en bevattningsreservoar och möjlighet att kontrollera bevattningen att det går att påverka mognadsprocessen och uppnå optimala nivåer och säkerställa att växterna odlas under bästa möjliga växt- och produktionsförhållanden. Bevattningen hanteras mycket varsamt, med kvalitet snarare än kvantitet i åtanke, för att få mogna och välbalanserade druvor.

Beskrivning av vinet

Produktuppgifter: produktens kvalitet eller egenskaper som väsentligen eller uteslutande beror på den geografiska omgivningen.

Baserat på de fysiologiska processerna i växterna utifrån klimatförhållandena är vinernas huvudsakliga egenskaper följande:

Röda viner: Viner med djupare färg, en högre sammanlagd polyfenolhalt och torrextrakt. Viner med hög polymerisering, mognad, finess och silkeslena tanniner. Fylliga i munnen utan att vara stringenta eller överdådiga.

Måttligt hög alkoholhalt.

Välbalanserad syrahalt som aldrig blir särskilt hög. Särskilt låg halt av äppelsyra på grund av att organiska syror förbränns av de höga sommartemperaturerna. Det innebär att vinerna aldrig har någon skarp, syrlig känsla.

Mycket låga nivåer av den aromatiska föreningen pyrazin. Viner framställda på varianter av druvorna syrah, merlot och cabernet är fruktigare än vanligt eftersom aromerna snarare är fruktiga än vegetabiliska.

Mycket mogna fenolföreningar vilket begränsar vinernas kontakt med syre och därmed undviks förekomsten av reduktiv svavelarom. De framställda vinerna är mycket aromatiska och uttrycksfulla.

Långsam lagring och oxidation på grund av den höga koncentrationen av polyfenoler vilket innebär att vinerna har lång hållbarhet och att de åldras väl.

På samma sätt som egenskaperna formas av klimatet beror andra särdrag hos de röda vinerna på det avgränsade områdets edafologi och topografi.

| — | Välbalanserad, med bra alkoholhalt och hög polyfenolhalt. |
| --- | --- |

—

Välbalanserad, med bra alkoholhalt och hög polyfenolhalt.

| — | Sorter med lång växtperiod, som cabernet sauvignon, har anpassat sig väl till miljön. Resultatet blir full mognad av de fasta delarna och viner med en hög polyfenolhalt. |
| --- | --- |

—

Sorter med lång växtperiod, som cabernet sauvignon, har anpassat sig väl till miljön. Resultatet blir full mognad av de fasta delarna och viner med en hög polyfenolhalt.

| — | Bra syrahalt, vilket innebär att vinerna åldras väl och har lång hållbarhet efter tappning. |
| --- | --- |

—

Bra syrahalt, vilket innebär att vinerna åldras väl och har lång hållbarhet efter tappning.

| — | Viner med mogna aromer med hög intensitet, med inslag av färsk frukt. |
| --- | --- |

—

Viner med mogna aromer med hög intensitet, med inslag av färsk frukt.

Vita viner: Samma fysiologiska beteende hos växterna på grund av den geografiska miljön innebär att de vita vinerna har en balanserad syra och måttligt hög alkoholhalt. På grund av sin utmärkta fenoliska mognad har de intensiva, uttrycksfulla aromer som behåller sin friskhet över tid och erbjuder god volym och struktur.

Vita viner framställda på övermogna druvor: även i detta fall står den geografiska miljön för flera egenskaper som balanserad syra, bra total alkoholhalt, intensiv fruktighet, fyllighet och den skinande gyllene färgen.

Samband

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens egenskaper:

Viner från Bolandin är utpräglade på grund av det avgränsade områdets naturbetingade förhållanden och den mänskliga faktorn när det gäller att välja druvsorter, samt metoder och typer av odling som är bäst lämpade för de naturbetingade förhållandena.

Samspelet mellan dessa naturliga faktorer och mänsklig expertis gör det möjligt att få fram en produkt som är unik, specifik och har en speciell karaktär som särskiljer den från andra viner.

Det avgränsade områdets läge längst i söder i regionen Navarra har stor inverkan på dess klimat eftersom den sammanlagda hettan och maximitemperaturen är högst i regionen. Denna inverkan maximeras av det faktum att det avgränsade området har sluttningar i söderläge, så på lokal nivå i det avgränsade områdets vinodlingar är temperaturen mycket högre och den relativa luftfuktigheten mycket låg.

Nederbörden inom det avgränsade området är också den lägsta inom regionen av följande skäl:

| — | Regn som kommer in söderifrån: på grund av föhneffekten faller regnet på den södra sidan av Sierra de Moncayo och når inte bergens norra dal där det avgränsade området Bolandin är beläget. |
| --- | --- |

—

Regn som kommer in söderifrån: på grund av föhneffekten faller regnet på den södra sidan av Sierra de Moncayo och når inte bergens norra dal där det avgränsade området Bolandin är beläget.

| — | Regn som kommer in norrifrån: närheten till floden Ebro innebär att regnet från norr inte når flodens södra sida där det avgränsade området är beläget. Denna effekt förstärks av det faktum att detta regn föregås av nordliga vindar som drar ner den relativa luftfuktigheten med sina låga temperaturer och följaktligen bidrar till torka. |
| --- | --- |

—

Regn som kommer in norrifrån: närheten till floden Ebro innebär att regnet från norr inte når flodens södra sida där det avgränsade området är beläget. Denna effekt förstärks av det faktum att detta regn föregås av nordliga vindar som drar ner den relativa luftfuktigheten med sina låga temperaturer och följaktligen bidrar till torka.

Dessa specifika egenskaper i klimatet har fysiologiska effekter på vinstockarna vilket tydligt påverkar de analytiska och organoleptiska egenskaperna hos vinerna från Bolandin.

Vinernas mest anmärkningsvärda egenskaper, som ger dem deras utpräglade identitet till följd av de fysiologiska processerna i vinstockarna i dessa klimatförhållanden är följande:

| — | De röda vinerna har en mer intensiv färg, högre polyfenolhalt och polymerisering, mognad, finess och silkeslena tanniner vilket betyder att de är fylliga i munnen utan att vara stringenta eller överdådiga. |
| --- | --- |

—

De röda vinerna har en mer intensiv färg, högre polyfenolhalt och polymerisering, mognad, finess och silkeslena tanniner vilket betyder att de är fylliga i munnen utan att vara stringenta eller överdådiga.

Aromerna är fruktigare och mindre vegetabiliska än vanligt eftersom nivåerna av den aromatiska föreningen pyrazin som finns i vinsorter som syrah, merlot och cabernet sauvignon är mycket låga.

| — | De röda vinerna, de vita vinerna och de vita viner som framställs av övermogna druvor har en hög alkoholhalt vilket förhöjer känslan av överdådighet och sötma i munnen. |
| --- | --- |

—

De röda vinerna, de vita vinerna och de vita viner som framställs av övermogna druvor har en hög alkoholhalt vilket förhöjer känslan av överdådighet och sötma i munnen.

| — | De röda vinerna, de vita vinerna och de vita viner som framställs av övermogna druvor har en balanserad syra som aldrig blir särskilt hög. Halten av äppelsyra är särskilt låg på grund av att organiska syror förbränns av de höga sommartemperaturerna när druvorna mognar. Det innebär att varken de röda vinerna, de vita vinerna eller de vita viner som framställs av övermogna druvor någonsin har någon kraftig syrlighet vilket kan förekomma i viner från nordliga delområden där äppelsyrahalten är högre. |
| --- | --- |

—

De röda vinerna, de vita vinerna och de vita viner som framställs av övermogna druvor har en balanserad syra som aldrig blir särskilt hög. Halten av äppelsyra är särskilt låg på grund av att organiska syror förbränns av de höga sommartemperaturerna när druvorna mognar. Det innebär att varken de röda vinerna, de vita vinerna eller de vita viner som framställs av övermogna druvor någonsin har någon kraftig syrlighet vilket kan förekomma i viner från nordliga delområden där äppelsyrahalten är högre.

| — | De röda vinerna, de vita vinerna och de vita viner som framställs av övermogna druvor har mycket mogna fenolföreningar vilket begränsar vinernas kontakt med syre och därmed undviker förekomsten av reduktiv svavelarom. De framställda vinerna är mycket aromatiska och uttrycksfulla. |
| --- | --- |

—

De röda vinerna, de vita vinerna och de vita viner som framställs av övermogna druvor har mycket mogna fenolföreningar vilket begränsar vinernas kontakt med syre och därmed undviker förekomsten av reduktiv svavelarom. De framställda vinerna är mycket aromatiska och uttrycksfulla.

| — | I de röda vinerna, de vita vinerna och de vita viner som framställs av övermogna druvor är lagringen och oxidationen långsam på grund av den höga koncentrationen av polyfenoler vilket innebär att vinerna har lång hållbarhet och att de åldras väl. |
| --- | --- |

—

I de röda vinerna, de vita vinerna och de vita viner som framställs av övermogna druvor är lagringen och oxidationen långsam på grund av den höga koncentrationen av polyfenoler vilket innebär att vinerna har lång hållbarhet och att de åldras väl.

| — | De vita viner som framställs på övermogna druvor är fylliga med en hög total alkoholhalt och en guldgul färg på grund av långa perioder av exponering för solljus vilket ger en gyllene produkt. Bristen på regn gör att övermognaden kan pågå under lång tid för att sedan kulminera i en fin intensitet av aromer från mogen frukt, honung och inslag av citrus. |
| --- | --- |

—

De vita viner som framställs på övermogna druvor är fylliga med en hög total alkoholhalt och en guldgul färg på grund av långa perioder av exponering för solljus vilket ger en gyllene produkt. Bristen på regn gör att övermognaden kan pågå under lång tid för att sedan kulminera i en fin intensitet av aromer från mogen frukt, honung och inslag av citrus.

Det avgränsade områdets geologi består av en lerig grund. Dessa lerjordar är av en typ som kallas lerskiffer. Dessa jordaggregat har vanligen en hög salthalt, vilket innebär att jordbruksmark i det här avgränsade området har förhöjda salthalter (bestäms i tester i enlighet med parametern för elektrisk ledningsförmåga = 0,5–2,5 dS/m) vilket är väsentligt högre än i andra områden.

Eftersom jordens ledningsförmåga är förhöjd måste vinstockarna kämpa mot det osmotiska tryck som tillkommer från den höga koncentrationen av lösta ämnen i jorden. Precis som alla andra växter som absorberar vatten från jorden måste vinstockar också ackumulera en betydande mängd lösta ämnen (mestadels mineralsalter och salter) i sig och i saven under alla tillväxtcykelns skeden. Det är detta som gör det möjligt för vinstockarna att frodas i denna typ av jordar, och det har även en direkt påverkan på klasarnas sammansättning eftersom även de innehåller en högre koncentration av salter och mineralsalter i såväl fruktkött som skal.

Denna högre koncentration av salter och mineralsalter överförs även till vinet och ger viner med en mycket hög torrhalt. Denna egenskap betyder att vinerna är mycket fylliga och smakrika med lätt saltiga inslag i munnen. Det är ett av de mest utpräglade kännetecknen på de viner som framställs inom det avgränsade området Bolandin.

Precis som dessa naturliga förhållanden, den mänskliga faktorn och expertisen tilldelar vinerna unika egenskaper maximerar även de beslut som tas vid anläggningen av vingårdar och under odlingen den unikhet som den naturliga miljön erbjuder.

Ett exempel på detta är valet av druvsorter som är unikt för området och väl anpassat till de särskilda förhållandena i det avgränsade området Bolandin.

Samtliga druvsorter som odlas är genetiskt väl anpassade för de extremt varma förhållandena i det avgränsade området. Den viktigaste anpassningen ligger i valet av vinstockssorter som har möjlighet att syntetisera organisk syra (vinsyra) för att kunna framställa viner som har en balanserad smak. Denna balans bygger på att den uppfriskande komponenten som finns i vinets naturliga syror uppvägs av den höga alkoholhalten och fyllighet som är typisk i det avgränsade området.

En annan anpassning som beror på den mänskliga faktorn och är specifik för Bolandin är odlingsstrategierna som syftar till att få måttlig till låg avkastning. Denna begränsade avkastning som aldrig överskrider 7 500 kg/ha ger vin av mycket hög kvalitet i den mening att de fruktiga aromerna är mycket intensiva och mogna. Aromerna är även mycket intensiva i munnen, med bra struktur som beror på den höga koncentrationen av polyfenolhalt. Dessa polyfenoler kan även vara mycket mogna i rött vin, som är mjukt och harmoniskt.

De ovan nämnda naturliga faktorerna (klimat, jordmån och topografi) och de mänskliga faktorer som formar de olika metoderna för vinodling och oenologi innebär alltså att dessa viners analytiska egenskaper skiljer sig från de viner som framställs i området som har den skyddade ursprungsbeteckningen ”Navarra”, vilket framgår av följande jämförelsetabell:

JÄMFÖRELSE MELLAN VIN MED DEN SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGEN ”NAVARRA” OCH VINET ”BOLANDIN”

(PARAMETER: NAVARRA SUB/ BOLANDIN)

| | ”Navarra” SUB | ”Bolandin” |
| --- | --- | --- |
| VITA VINER | | |
| VERKLIG ALKOHOLHALT I VOLYMPROCENT: | ≥ 10,50 | ≥ 12,5 |
| TOTAL SVAVELDIOXIDHALT (mg/l) | ≤ 190 | ≤ 170 |
| HALT AV FLYKTIGA SYROR I UNGA VINER (g/l ättiksyra) | ≤ 0,75 | ≤ 0,65 |
| HALT AV FLYKTIGA SYROR I MOGNA VINER (g/l ättiksyra) | ≤ 1 | ≤ 0,85 |
| RÖDA VINER | | |
| VERKLIG ALKOHOLHALT I VOLYMPROCENT: | ≥ 11,50 | ≥ 12,5 |
| TOTAL SVAVELDIOXIDHALT (mg/l) | ≤ 140 | ≤ 130 |
| FÄRGINTENSITET (DO420 + DO520 + DO620) u.a.cm. | ≥ 4,5 | ≥ 8 |
| TPI (DO280) | – | > 55 |
| HALT AV FLYKTIGA SYROR I UNGA VINER (g/l ättiksyra) | ≤ 0,75 | ≤ 0,65 |
| HALT AV FLYKTIGA SYROR I MOGNA VINER (g/l ättiksyra) | ≤ 0,9 | ≤ 0,85 |
| VITA VINER FRAMSTÄLLDA AV SENT SKÖRDADE ELLER ÖVERMOGNA DRUVOR | | |
| VERKLIG ALKOHOLHALT I VOLYMPROCENT: | ≥ 10,50 | ≥ 12,5 |
| TOTAL SOCKERHALT (g/l) | ≥ 45 | ≥ 60 |
| TOTAL SVAVELDIOXIDHALT (mg/l) | ≤ 300 | ≤ 250 |
| HALT AV FLYKTIGA SYROR I UNGA VINER (g/l ättiksyra) | ≤ 0,75 | ≤ 0,74 |
| HALT AV FLYKTIGA SYROR I MOGNA VINER (g/l ättiksyra) | ≤ 0,9 | ≤ 0,85 |
| HALT AV FLYKTIGA SYROR I BOTRYTIS-ANGRIPNA DRUVOR (ättiksyra) | ≤ 0,78 g + (1 ) | ≤ 0,72 + (1 ) |
| HÖGSTA AVKASTNING (KG/HA) | | |
| TEMPRANILLO | 8 000 | 7 500 |
| CABERNET SAUVIGNON | 8 000 | 7 500 |
| MERLOT | 8 000 | 7 500 |
| SYRAH | 8 000 | 7 300 |
| CHARDONNAY | 8 000 (undantagsvis 9 200 ) | 7 400 |
| SAUVIGNON BLANC | 8 000 (undantagsvis 9 200 ) | 7 400 |
| MOSCATEL GRANO MENUDO (MUSCAT BLANC À PETITS GRAINS) | 8 000 (undantagsvis 9 200 ) | 7 200 |

”Navarra” SUB

”Bolandin”

VITA VINER

VERKLIG ALKOHOLHALT I VOLYMPROCENT:

≥ 10,50

≥ 12,5

TOTAL SVAVELDIOXIDHALT (mg/l)

≤ 190

≤ 170

HALT AV FLYKTIGA SYROR I UNGA VINER (g/l ättiksyra)

≤ 0,75

≤ 0,65

HALT AV FLYKTIGA SYROR I MOGNA VINER (g/l ättiksyra)

≤ 1

≤ 0,85

RÖDA VINER

VERKLIG ALKOHOLHALT I VOLYMPROCENT:

≥ 11,50

≥ 12,5

TOTAL SVAVELDIOXIDHALT (mg/l)

≤ 140

≤ 130

FÄRGINTENSITET (DO420 + DO520 + DO620) u.a.cm.

≥ 4,5

≥ 8

TPI (DO280)

–

> 55

HALT AV FLYKTIGA SYROR I UNGA VINER (g/l ättiksyra)

≤ 0,75

≤ 0,65

HALT AV FLYKTIGA SYROR I MOGNA VINER (g/l ättiksyra)

≤ 0,9

≤ 0,85

VITA VINER FRAMSTÄLLDA AV SENT SKÖRDADE ELLER ÖVERMOGNA DRUVOR

VERKLIG ALKOHOLHALT I VOLYMPROCENT:

≥ 10,50

≥ 12,5

TOTAL SOCKERHALT (g/l)

≥ 45

≥ 60

TOTAL SVAVELDIOXIDHALT (mg/l)

≤ 300

≤ 250

HALT AV FLYKTIGA SYROR I UNGA VINER (g/l ättiksyra)

≤ 0,75

≤ 0,74

HALT AV FLYKTIGA SYROR I MOGNA VINER (g/l ättiksyra)

≤ 0,9

≤ 0,85

HALT AV FLYKTIGA SYROR I BOTRYTIS-ANGRIPNA DRUVOR (ättiksyra)

≤ 0,78 g + (1 )

≤ 0,72 + (1 )

HÖGSTA AVKASTNING (KG/HA)

TEMPRANILLO

8 000

7 500

CABERNET SAUVIGNON

8 000

7 500

MERLOT

8 000

7 500

SYRAH

8 000

7 300

CHARDONNAY

8 000 (undantagsvis 9 200 )

7 400

SAUVIGNON BLANC

8 000 (undantagsvis 9 200 )

7 400

MOSCATEL GRANO MENUDO (MUSCAT BLANC À PETITS GRAINS)

8 000 (undantagsvis 9 200 )

7 200

(1) +0,06 g/l för varje grad av naturlig alkoholhalt som överskrider 10 % i volym

Det är viktigt att ha i åtanke att det avgränsade området täcker ungefär 170 hektar och att det för närvarande inte finns några andra vinstockar planterade eller vinanläggningar där utöver de som tillhör sökanden som äger ungefär 205 hektar totalt. Andra producenter kan använda det registrerade namnet om de i framtiden etablerar sig i det avgränsade området, förutsatt att de uppfyller villkoren i produktspecifikationen. Det är ett fullt möjligt scenario eftersom det avgränsade området omfattar ungefär 170 hektar så det finns alltså utrymme för fler producenter och/eller vinanläggningar.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

| | Rättslig ram: |
| --- | --- |

Rättslig ram:

| | Nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

Nationell lagstiftning.

| | Typ av ytterligare villkor: |
| --- | --- |

Typ av ytterligare villkor:

| | Förpackning i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Samtliga viner som omfattas av beteckningen måste tappas i produktionsområdet eftersom framställningen avslutas med en andra period av lagring på flaska. Reduktionsprocessen under denna period förbättrar vinernas kvalitet och rundar av smaken. De är redo att konsumeras när de får de organoleptiska egenskaper som angetts för varje typ av vin.

Länk till produktspecifikationen

http://goo.gl/UZCXBV

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 14.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 504/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 504/57

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2021/C 504/22)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

PRODUKTSPECIFIKATION FÖR EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

”Vincisgrassi alla maceratese”

EU-nr: TSG-IT-02658 – 17 februari 2021

Medlemsstat eller tredjeland: Italien

1.   Namn som ska registreras

”Vincisgrassi alla maceratese”

2.   Produkttyp [se bilaga xi]

Klass 2.21 Färdiglagade rätter.

3.   Skäl till registreringen

3.1.   Det rör sig om en produkt som

☐ är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga,

☒ är framställd av råvaror och ingredienser som används traditionellt.

Historisk forskning visar att de specifika ingredienser som ingår traditionellt har använts i Macerata-provinsen: äggpasta som innehåller vino cotto eller marsalavin samt röd sås som smaksatts med omalet kött, märgben och inkråm från fjäderfä.

3.2.   Det rör sig om ett namn som

☒ traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten,

☐ avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper.

Namnet ”Vincisgrassi alla maceratese”, som registreringsansökan gäller, syftar på en ugnsbakad pastarätt som huvudsakligen har framställts i Macerata-provinsen enligt obruten muntlig tradition i över 80 år.

Rätten tillagas genom att äggpastaplattor varvas med en sås på kött och inkråm från fjäderfä samt fläsk- och kalvkött, béchamelsås och riven ost. I den omfattande litteratur som finns att tillgå är Vincisgrassi historiskt sett den vanligaste maträtten som bygger på recept från Marche-regionen. Det recept som beskrivs i produktspecifikationen är ett historiskt konsoliderat recept som i stor utsträckning används på restauranger och i delikatessbutiker i det område där traditionen uppkom.

4.   Beskrivning

4.1.   Beskrivning av den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet dess huvudsakliga fysiska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper, som visar på produktens särskilda egenskaper (artikel 7.2 i denna förordning)

”Vincisgrassi alla maceratese” är en gratinerad maträtt som serveras som förrätt och bygger på tre huvudingredienser: färsk äggpasta, sås med inkråm och béchamelsås samt tillsatt riven ost av typen Parmigiano Reggiano SUB eller Grana Padano SUB.

När ”Vincisgrassi alla maceratese” släpps ut på marknaden ska den ha följande egenskaper:

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Proteiner: 9,5–13 g/100 g av produkten (2)

Organoleptiska egenskaper:

Utseende: röd pastagratäng där minst 7/8 av lagren är synliga, med béchamelsås och röd köttsås. Färg: mörkröd sås, mörkröd till mörkbrun skorpa.

Doft/arom: långkokt köttsås, tillagad ost och béchamelsås.

Smak: lätt salt och besk smak.

Konsistens: knaprig skorpa, mjuka lager.

4.2.   Beskrivning av den produktionsmetod som producenterna ska använda för att framställa den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet, om det är lämpligt, typ av råvaror och egenskaper hos de råvaror eller ingredienser som används samt den metod som används vid beredningen av produkten (artikel 7.2 i denna förordning)

Proportioner för receptet:

| — | 50–63 % äggpasta. |
| --- | --- |

—

50–63 % äggpasta.

| — | 30–40 % sås. |
| --- | --- |

—

30–40 % sås.

| — | 6–10 % béchamelsås. |
| --- | --- |

—

6–10 % béchamelsås.

Ingredienser till köttsåsen

| — | 30–40 % färskt kött, varav






  — | 45–55 % kyckling, anka, gås, kanin, gässling (inklusive hals, vingar och kycklingfötter), ryggrad av kanin. |
| --- | --- | --- |

—

30–40 % färskt kött, varav

—

45–55 % kyckling, anka, gås, kanin, gässling (inklusive hals, vingar och kycklingfötter), ryggrad av kanin.

| — | 35–40 % kalvkött eller nötkött och fläskkött (ben, benmärg och kött). Köttet får även malas till färs, grovhackas eller skäras upp med kniv. |
| --- | --- |

—

35–40 % kalvkött eller nötkött och fläskkött (ben, benmärg och kött). Köttet får även malas till färs, grovhackas eller skäras upp med kniv.

| — | 10–15 % grovhackat inkråm (mage och lever) från kyckling, anka, gås, kanin och/eller gässling. |
| --- | --- |

—

10–15 % grovhackat inkråm (mage och lever) från kyckling, anka, gås, kanin och/eller gässling.

| — | 0–15 % tomatkoncentrat och 0–30 % tomatpuré. |
| --- | --- |

—

0–15 % tomatkoncentrat och 0–30 % tomatpuré.

| — | 1–3 % rotselleri, 1–3 % morot, 2–5 % silverlök med instuckna kryddnejlikor, bouquet garni av aromatiska örter (efter smak). Örterna måste vara färska och får inte ersättas med torkade örter eller med kemiska smakämnen. |
| --- | --- |

—

1–3 % rotselleri, 1–3 % morot, 2–5 % silverlök med instuckna kryddnejlikor, bouquet garni av aromatiska örter (efter smak). Örterna måste vara färska och får inte ersättas med torkade örter eller med kemiska smakämnen.

| — | 2–5 % (ett glas) torrt vitt vin. |
| --- | --- |

—

2–5 % (ett glas) torrt vitt vin.

| — | 0–5 % ister eller griskind. |
| --- | --- |

—

0–5 % ister eller griskind.

| — | 4–8 % extra jungfruolja. |
| --- | --- |

—

4–8 % extra jungfruolja.

| — | Malet salt och svartpeppar efter smak. |
| --- | --- |

—

Malet salt och svartpeppar efter smak.

| — | 2–5 % riven ost av typen Parmigiano Reggiano SUB eller Grana Padano SUB. |
| --- | --- |

—

2–5 % riven ost av typen Parmigiano Reggiano SUB eller Grana Padano SUB.

| — | Tillräckligt med vatten för att täcka köttet (3). |
| --- | --- |

—

Tillräckligt med vatten för att täcka köttet (3).

| — | 0–8 % UHT-helmjölk eller pastöriserad färsk mjölk (valfritt). |
| --- | --- |

—

0–8 % UHT-helmjölk eller pastöriserad färsk mjölk (valfritt).

Ingredienser till béchamelsåsen

| — | 80–90 % UHT-helmjölk eller pastöriserad färsk mjölk. |
| --- | --- |

—

80–90 % UHT-helmjölk eller pastöriserad färsk mjölk.

| — | 5–10 % vanligt vetemjöl. |
| --- | --- |

—

5–10 % vanligt vetemjöl.

| — | 5–10 % smör. |
| --- | --- |

—

5–10 % smör.

| — | Salt, malen svartpeppar och muskotnöt efter smak. |
| --- | --- |

—

Salt, malen svartpeppar och muskotnöt efter smak.

Ingredienser till pastan

| — | 32–35 % färska hönsägg och 0–3 % äggulor. Ägg och äggulor får ersättas med pastöriserade flytande äggprodukter. |
| --- | --- |

—

32–35 % färska hönsägg och 0–3 % äggulor. Ägg och äggulor får ersättas med pastöriserade flytande äggprodukter.

| — | 60–65% vanligt vetemjöl eller durumvetemjöl. |
| --- | --- |

—

60–65% vanligt vetemjöl eller durumvetemjöl.

| — | 0–3 % (1 matsked) extra jungfruolja eller smält smör. |
| --- | --- |

—

0–3 % (1 matsked) extra jungfruolja eller smält smör.

| — | 0–4 % (1 matsked) vino cotto (4) eller Marsala SUB. |
| --- | --- |

—

0–4 % (1 matsked) vino cotto (4) eller Marsala SUB.

| — | Salt efter smak. |
| --- | --- |

—

Salt efter smak.

Tillredning av såsen

Lägg det hackade fettet eller griskinden i en kastrull och sautera med extra jungfruolja. Tillsätt ben och kött, rotselleri, morot och lök med instuckna kryddnejlikor. Stek väl på hög värme, tillsätt salt och peppar efter smak och därefter det vita vinet. Tillsätt tomatkoncentrat och tomatpuré och rör om i några minuter. Häll i rikligt med hett vatten så att köttet täcks. Låt sjuda och tillsätt mjölk om så önskas. Fortsätt att sjuda långsamt tills såsen har reducerats till hälften och köttet är väl kokt. Ta upp köttet och de renkokta benen ur såsen. Dela upp köttet i bitar och lägg tillbaka i såsen.

Bryn inkråmet i en stekpanna i extra jungfruolja och tillsätt torrt vitt vin. Avsluta med att koka i ytterligare cirka 15 minuter.

Tillredning av béchamelsåsen

Koka upp mjölken med salt, peppar och muskotnöt. Smält smöret i en liten kastrull och vispa i mjölet så att en slät redning bildas. Tillsätt sakta den heta mjölken tills blandningen är en slät vit kräm.

Tillredning av pastan

Blanda mjölet med äggulorna och de hela äggen eller med äggprodukterna, samt med vino cotto, extra jungfruolja eller smält smör och finmalet salt till en smidig, kompakt deg. Låt stå svalt i ungefär en timme. Platta därefter ut pastan till en tjocklek på 2–5 mm och skär till rektanglar. Pochera i saltat kokande vatten i några minuter, kyl i kallt vatten, låt rinna av och placera på en kökshandduk för att torka.

Slutförande

Smörj en rektangulär ugnssäker form lämpad för tillagning och förvaring av mat och varva lager av pasta, kött- och inkråmssås, lite béchamelsås och riven ost. Upprepa sju eller åtta gånger. Det sista lagret ska bestå av frikostigt med köttsås, lite béchamelsås och rikligt med riven ost så att ett knaprigt ytlager bildas efter gräddningen. Baka i ugn på 180 °C i ungefär 30–40 minuter.

”Vincisgrassi alla maceratese” kan ätas genast eller sparas för att ätas senare. I det senare fallet måste den färdiglagade rätten ugnsbakas i 20 minuter på 180 °C och därefter antingen snabbkylas till +3 °C eller snabbfrysas till –18 °C, så att den inom föreskriven tid uppnår de temperaturer som krävs enligt gällande bestämmelser om hälsa och livsmedelshygien. Rätten får också genast snabbfrysas till –18 °C utan att först ugnsbakas enligt föregående stycke. Maträtten får förvaras antingen i ugnsformen eller portionsvis i tillslutna livsmedelsförpackningar.

4.3.   Beskrivning av de viktigaste faktorer som visar på produktens traditionella karaktär (artikel 7.2 i denna förordning)

Inom den italienska gastronomins historia framstår receptet på ”Vincisgrassi alla maceratese” som mycket överdådigt och kostsamt i fråga om såväl ingredienser som tillagning. Förr i tiden tillagades rätten därför till festliga tillfällen i förnäma familjer. Sedan andra världskriget har det ökande välståndet bland medelklassen gjort att rätten blivit mer allmänt förekommande. ”Vincisgrassi alla maceratese” skiljer sig fortfarande från andra ugnsbakade pastarätter eftersom ingredienserna är typiska för den traditionella matlagningen bland bönder i Marche-regionen. Inkråm från fjäderfä utelämnades länge, men står numera med som en karakteristisk ingrediens i kokböckerna.

Det första kodifierade receptet på ”Vincisgrassi alla maceratese” återfinns i kokboken Guida in cucina av Cesare Tirabasso från 1927. Tirabasso gör en nytolkning av ett pastarecept som är gammal tradition i Macerata-provinsen. Han vittnar om att receptet överförts genom muntlig tradition i över ett århundrade och beskriver en maträtt som består av äggpastaplattor varvade med en mustig sås gjord på urbenat fjäderfäkött (inklusive inkråm från fjäderfä), fläskkött och kalvkött samt béchamelsås och riven ost – ingredienser som gick att få tag på vid särskilda tillfällen i ett jordbrukssamhälle där ekonomin byggde på andelsbruk.

Utvecklingen inom gastronomi och smak har lett till att vissa ingredienser har gått förlorade, såsom bräss och lammhjärna som är svåra att få tag på. Maträtten har emellertid förblivit populär vid firanden av olika slag i generation efter generation.

Med en kost som böndernas, där animaliskt protein var en bristvara, kunde inälvsmat inte undvaras. Inkråm gav näring och smak och gjorde maträtten annorlunda än andra maträtter. Det är just därför som inkråm från fjäderfä har blivit den särskiljande ingrediensen i ”Vincisgrassi alla maceratese”. Faktum är att det anses att just inkråmet brukade användas för att separera de många lagren av äggpasta.

Enligt alla recept som hittats – från 1927 till nutid – ska rätten alltid tillagas med minst sju plattor av äggpasta som smaksatts med vino cotto eller Marsala SUB, och dessa pastaplattor ska läggas i en ugnsform varvade med en sås på blandat kött, tomat och inkråm från fjäderfä samt béchamelsås och riven ost. I samtliga recept, från Cesare Tirabassos kodifierade version från 1927 till de nutida, ingår alltid dessa ingredienser. Även tillagningsprocessen är alltid densamma och ingredienserna är typiska för köket i Macerata-provinsen.

Litteraturhänvisningar till receptet:

| — | I kokboken Guida in cucina från 1927 av kocken Cesare Tirabasso (Bisson & Leopardi, Macerata 1927, s. 91) uppges att Vincisgrassi är en vanligt förekommande maträtt i Marche, särskilt i Macerata-provinsen. |
| --- | --- |

—

I kokboken Guida in cucina från 1927 av kocken Cesare Tirabasso (Bisson & Leopardi, Macerata 1927, s. 91) uppges att Vincisgrassi är en vanligt förekommande maträtt i Marche, särskilt i Macerata-provinsen.

| — | I Le ricette regionali italiane (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milano 1967, s. 608) står att denna välsmakande och ytterst näringsrika maträtt – Vincisgrassi – är en gammal tradition i Macerata-provinsen. |
| --- | --- |

—

I Le ricette regionali italiane (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milano 1967, s. 608) står att denna välsmakande och ytterst näringsrika maträtt – Vincisgrassi – är en gammal tradition i Macerata-provinsen.

| — | I Cucina delle Marche (P. Carsetti, Newton Compton 2010, s. 133) beskrivs receptet som kodifierat. |
| --- | --- |

—

I Cucina delle Marche (P. Carsetti, Newton Compton 2010, s. 133) beskrivs receptet som kodifierat.

| — | I Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane (C. Cambi, Newton Compton 2010, s. 515) finns receptet med som ”Vincisgrassi alla maceratese”. |
| --- | --- |

—

I Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane (C. Cambi, Newton Compton 2010, s. 515) finns receptet med som ”Vincisgrassi alla maceratese”.

| — | I Marche a tavola (A. Carnival Mallè m.fl., 2003) finns receptet på sidan 34 under namnet ”Vincisgrassi alla maceratese”. |
| --- | --- |

—

I Marche a tavola (A. Carnival Mallè m.fl., 2003) finns receptet på sidan 34 under namnet ”Vincisgrassi alla maceratese”.

| — | År 2000 publicerades Vincisgrassi av Macerata-provinsens handelskammare i samarbete med den italienska näringslivsorganisationen Confcommercio, den italienska gastronomiska akademin Accademia Italiana della Cucina och kockorganisationen Federcuochi. |
| --- | --- |

—

År 2000 publicerades Vincisgrassi av Macerata-provinsens handelskammare i samarbete med den italienska näringslivsorganisationen Confcommercio, den italienska gastronomiska akademin Accademia Italiana della Cucina och kockorganisationen Federcuochi.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Prövningsmetod: Kväve och proteiner (automatisk metod) – Kjeldahlkväve-analys – standard/testmetod PRT.PGBT.248 Rev. 001 2017.

(3)  Räknas inte med i slutvikten på grund av den avdunstning som sker under den långa koktiden.

(4)  Vino cotto (bokstavligen ”kokt vin”, även kallat Vin Santo Marchigiano): en välsmakande och söt vinliknande dryck med fruktig arom och granatröd till rubinröd färg. Vino cotto framställs genom att druvmust kokas så att koncentrationen ökas från 30 % till 50 %. När den kokta musten har reducerats och svalnat får den jäsa på ekfat. Efter jäsningen (till en alkoholhalt på 12–14 %) överförs drycken antingen till behållare som innehåller vino cotto från tidigare år eller tappas på flaska och lagras.

---