# Den Europæiske Unions C 15/12.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 15 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang12. januar 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 15

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang12. januar 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 17. til 21. maj 2021VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 17. til 21. maj 2021VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 18. maj 2021 |
| 2022/C 15/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om revisionen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2020/2087(INI) | 2 |
| 2022/C 15/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om gennemførelse af målene for landingsforpligtelsen, jf. artikel 15 i den fælles fiskeripolitik (2019/2177(INI)) | 9 |
| | Onsdag den 19. maj 2021 |
| 2022/C 15/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 med henstillinger til Kommissionen om udfordringer for arrangører af sportsbegivenheder i det digitale miljø (2020/2073(INL)) | 18 |
| 2022/C 15/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om kunstig intelligens inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor (2020/2017(INI)) | 28 |
| 2022/C 15/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for integration af energisystemer (2020/2241(INI)) | 45 |
| 2022/C 15/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint (2020/2242(INI)) | 56 |
| 2022/C 15/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om beskyttelse af menneskerettighederne og EU's eksterne migrationspolitik (2020/2116(INI)) | 70 |
| 2022/C 15/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Tyrkiet (2019/2176(INI)) | 81 |
| 2022/C 15/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Montenegro (2019/2173(INI)) | 100 |
| 2022/C 15/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om klimaændringernes indvirkning på menneskerettighederne og miljøforkæmperes rolle i denne sag (2020/2134(INI)) | 111 |
| | Torsdag den 20. maj 2021 |
| 2022/C 15/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om vending af den demografiske udvikling i EU's regioner ved hjælp af samhørighedspolitikkens instrumenter (2020/2039(INI)) | 125 |
| 2022/C 15/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om EU-reglernes indvirkning på den frie bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser: arbejdskraftens mobilitet inden for EU som et redskab til at matche behov og færdigheder på arbejdsmarkedet (2020/2007(INI)) | 137 |
| 2022/C 15/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om fremskyndelse af fremskridt og bekæmpelse af uligheder med henblik på at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030 (2021/2604(RSP)) | 151 |
| 2022/C 15/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om krigsfanger efter den seneste konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan (2021/2693(RSP)) | 156 |
| 2022/C 15/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Haiti (2021/2694(RSP)) | 161 |
| 2022/C 15/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Tchad (2021/2695(RSP)) | 166 |
| 2022/C 15/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om kinesiske modsanktioner over for EU-enheder, MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer (2021/2644(RSP)) | 170 |
| 2022/C 15/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om Domstolens dom af 16. juli 2020, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (Schrems II), Sag C-311/18 (2020/2789(RSP)) | 176 |
| 2022/C 15/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (2021/2703(RSP)) | 184 |
| 2022/C 15/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om virksomheders ansvar for miljøskader (2020/2027(INI)) | 186 |
| 2022/C 15/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om nye veje for lovlig arbejdskraftmigration (2020/2010(INI)) | 196 |
| 2022/C 15/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om Europas digitale fremtid i støbeskeen: fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked og forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere (2020/2216(INI)) | 204 |
| | Fredag den 21. maj 2021 |
| 2022/C 15/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2021 om tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger i Det Forenede Kongerige (2021/2594(RSP)) | 218 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 18. maj 2021

2022/C 15/01

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om revisionen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2020/2087(INI)

2

2022/C 15/02

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om gennemførelse af målene for landingsforpligtelsen, jf. artikel 15 i den fælles fiskeripolitik (2019/2177(INI))

9

Onsdag den 19. maj 2021

2022/C 15/03

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 med henstillinger til Kommissionen om udfordringer for arrangører af sportsbegivenheder i det digitale miljø (2020/2073(INL))

18

2022/C 15/04

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om kunstig intelligens inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor (2020/2017(INI))

28

2022/C 15/05

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for integration af energisystemer (2020/2241(INI))

45

2022/C 15/06

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint (2020/2242(INI))

56

2022/C 15/07

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om beskyttelse af menneskerettighederne og EU's eksterne migrationspolitik (2020/2116(INI))

70

2022/C 15/08

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Tyrkiet (2019/2176(INI))

81

2022/C 15/09

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Montenegro (2019/2173(INI))

100

2022/C 15/10

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om klimaændringernes indvirkning på menneskerettighederne og miljøforkæmperes rolle i denne sag (2020/2134(INI))

111

Torsdag den 20. maj 2021

2022/C 15/11

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om vending af den demografiske udvikling i EU's regioner ved hjælp af samhørighedspolitikkens instrumenter (2020/2039(INI))

125

2022/C 15/12

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om EU-reglernes indvirkning på den frie bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser: arbejdskraftens mobilitet inden for EU som et redskab til at matche behov og færdigheder på arbejdsmarkedet (2020/2007(INI))

137

2022/C 15/13

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om fremskyndelse af fremskridt og bekæmpelse af uligheder med henblik på at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030 (2021/2604(RSP))

151

2022/C 15/14

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om krigsfanger efter den seneste konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan (2021/2693(RSP))

156

2022/C 15/15

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Haiti (2021/2694(RSP))

161

2022/C 15/16

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Tchad (2021/2695(RSP))

166

2022/C 15/17

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om kinesiske modsanktioner over for EU-enheder, MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer (2021/2644(RSP))

170

2022/C 15/18

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om Domstolens dom af 16. juli 2020, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (Schrems II), Sag C-311/18 (2020/2789(RSP))

176

2022/C 15/19

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (2021/2703(RSP))

184

2022/C 15/20

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om virksomheders ansvar for miljøskader (2020/2027(INI))

186

2022/C 15/21

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om nye veje for lovlig arbejdskraftmigration (2020/2010(INI))

196

2022/C 15/22

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om Europas digitale fremtid i støbeskeen: fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked og forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere (2020/2216(INI))

204

Fredag den 21. maj 2021

2022/C 15/23

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2021 om tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger i Det Forenede Kongerige (2021/2594(RSP))

218

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Mandag den 17. maj 2021 |
| 2022/C 15/24 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri for perioden 2021-2027 (Pericles IV-programmet) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 331/2014 (06164/1/2021 — C9-0137/2021 — 2018/0194(COD)) | 228 |
| | Tirsdag den 18. maj 2021 |
| 2022/C 15/25 | Europa-Parlamentets afgørelse af 18. maj 2021 om forslag om udnævnelse af den administrerende direktør for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (N9-0005/2021 — C9-0114/2021 — 2021/0900(NLE)) | 229 |
| 2022/C 15/26 | Europa-Parlamentets afgørelse af 18. maj 2021 om forslag om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) (N9-0022/2021 — C9-0163/2021 — 2021/0901(NLE)) | 230 |
| 2022/C 15/27 | P9_TA(2021)0219Fonden for Retfærdig Omstilling ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020)0022 — C9-0007/2020 — 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 18. maj 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling | 231 |
| 2022/C 15/28 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets forordning om udvidelse af anvendelsen af forordning (EU) 2021/... om et handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (Pericles IV-programmet) i perioden 2021-2027 til også at omfatte de medlemsstater, der ikke deltager i euroen, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 331/2014 (13255/2020 — C9-0017/2021 — 2018/0219(APP)) | 233 |
| 2022/C 15/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Cuba i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) af 1994 om ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er opført på EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (10637/2020 — C9-0097/2021 — 2020/0233(NLE)) | 234 |
| 2022/C 15/30 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på vegne af Den Europæiske Union og dens medlemsstater af en protokol til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (COM(2018)0603 — C9-0302/2020 — 2018/0310(NLE)) | 235 |
| 2022/C 15/31 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af protokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06048/2020 — C9-0383/2020 — 2020/0024(NLE)) | 236 |
| 2022/C 15/32 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen vedrørende tidsbegrænsning af aftaler om at stille luftfartøjer med besætning til rådighed mellem Den Europæiske Union, Amerikas Forenede Stater, Island og Kongeriget Norge (11645/2020 — C9-0392/2020 — 2019/0126(NLE)) | 237 |
| 2022/C 15/33 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Rådets afgørelse om særafgiften octroi de mer i de franske regioner i den yderste periferi og om ændring af afgørelse nr. 940/2014/EU (COM(2021)0095 — C9-0105/2021 — 2021/0051(CNS)) | 238 |
| 2022/C 15/34 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår fritagelser ved indførsel og visse leveringer i tilknytning til EU-foranstaltninger af almen interesse (COM(2021)0181 — C9-0132/2021 — 2021/0097(CNS)) | 239 |
| 2022/C 15/35 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Estland — EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 — C9-0127/2021 — 2021/0076(BUD)) | 240 |
| 2022/C 15/36 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Grækenland og Frankrig i forbindelse med naturkatastrofer og til Albanien, Belgien, Estland, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, Montenegro, Portugal, Rumænien, Serbien, Spanien, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn og Østrig i forbindelse med en folkesundhedskrise (COM(2021)0201 — C9-0117/2021 — 2021/0077(BUD)) | 244 |
| 2022/C 15/37 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2021 for regnskabsåret 2021 — finansiering af covid-19-indsatsen og inkludering af tilpasninger og ajourføringer i forbindelse med den endelige vedtagelse af den flerårige finansielle ramme (08145/2021 — C9-0155/2021 — 2021/0078(BUD)) | 247 |
| 2022/C 15/38 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 24. marts 2021om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 1003/2013 og (EU) 2019/360 for så vidt angår de årlige tilsynsgebyrer, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed pålægger transaktionsregistre for 2021 (C(2021)01874 — 2021/2617(DEA)) | 249 |
| 2022/C 15/39 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 25. marts 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder, der fastsætter kriterier til at definere ledelsesmæssigt ansvar, kontrolfunktioner, væsentlige forretningsenheder og væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, og kriterier til identifikation af medarbejdere eller medarbejderkategorier, hvis arbejde har indflydelse på instituttets risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som de medarbejderes eller medarbejderkategoriers indflydelse, der er omhandlet i artikel 92, stk. 3, i nævnte direktiv (C(2021)01906 — 2021/2618(DEA)) | 251 |
| 2022/C 15/40 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1475 og (EU) nr. 375/2014 (14153/1/2020 — C9-0143/2021 — 2018/0230(COD)) | 253 |
| 2022/C 15/41 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (14148/1/2020 — C9-0135/2021 — 2018/0191(COD)) | 255 |
| | Onsdag den 19. maj 2021 |
| 2022/C 15/42 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2008/376/EF om vedtagelse af Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram og om de flerårige tekniske retningslinjer for dette program (COM(2020)0320 — C9-0214/2020 — 2020/0141(NLE)) | 257 |
| 2022/C 15/43 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (14146/1/2020 — C9-0134/2021 — 2018/0190(COD)) | 267 |
| 2022/C 15/44 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre (05628/2/2021 — C9-0152/2021 — 2018/0328(COD)) | 269 |
| 2022/C 15/45 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af Fiscalisprogrammet for samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1286/2013 (06116/1/2021 — C9-0179/2021 — 2018/0233(COD)) | 270 |
| | Torsdag den 20. maj 2021 |
| 2022/C 15/46 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 20. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (COM(2020)0642 — C9-0321/2020 — 2020/0289(COD)) | 272 |
| 2022/C 15/47 | Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (COM(2020)0225 — 2020/0112R(APP)) | 290 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Mandag den 17. maj 2021

2022/C 15/24

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri for perioden 2021-2027 (Pericles IV-programmet) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 331/2014 (06164/1/2021 — C9-0137/2021 — 2018/0194(COD))

228

Tirsdag den 18. maj 2021

2022/C 15/25

Europa-Parlamentets afgørelse af 18. maj 2021 om forslag om udnævnelse af den administrerende direktør for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (N9-0005/2021 — C9-0114/2021 — 2021/0900(NLE))

229

2022/C 15/26

Europa-Parlamentets afgørelse af 18. maj 2021 om forslag om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) (N9-0022/2021 — C9-0163/2021 — 2021/0901(NLE))

230

2022/C 15/27

P9_TA(2021)0219Fonden for Retfærdig Omstilling ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020)0022 — C9-0007/2020 — 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 18. maj 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling

231

2022/C 15/28

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets forordning om udvidelse af anvendelsen af forordning (EU) 2021/... om et handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (Pericles IV-programmet) i perioden 2021-2027 til også at omfatte de medlemsstater, der ikke deltager i euroen, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 331/2014 (13255/2020 — C9-0017/2021 — 2018/0219(APP))

233

2022/C 15/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Cuba i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) af 1994 om ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er opført på EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (10637/2020 — C9-0097/2021 — 2020/0233(NLE))

234

2022/C 15/30

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på vegne af Den Europæiske Union og dens medlemsstater af en protokol til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (COM(2018)0603 — C9-0302/2020 — 2018/0310(NLE))

235

2022/C 15/31

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af protokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06048/2020 — C9-0383/2020 — 2020/0024(NLE))

236

2022/C 15/32

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen vedrørende tidsbegrænsning af aftaler om at stille luftfartøjer med besætning til rådighed mellem Den Europæiske Union, Amerikas Forenede Stater, Island og Kongeriget Norge (11645/2020 — C9-0392/2020 — 2019/0126(NLE))

237

2022/C 15/33

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Rådets afgørelse om særafgiften octroi de mer i de franske regioner i den yderste periferi og om ændring af afgørelse nr. 940/2014/EU (COM(2021)0095 — C9-0105/2021 — 2021/0051(CNS))

238

2022/C 15/34

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår fritagelser ved indførsel og visse leveringer i tilknytning til EU-foranstaltninger af almen interesse (COM(2021)0181 — C9-0132/2021 — 2021/0097(CNS))

239

2022/C 15/35

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Estland — EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 — C9-0127/2021 — 2021/0076(BUD))

240

2022/C 15/36

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Grækenland og Frankrig i forbindelse med naturkatastrofer og til Albanien, Belgien, Estland, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, Montenegro, Portugal, Rumænien, Serbien, Spanien, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn og Østrig i forbindelse med en folkesundhedskrise (COM(2021)0201 — C9-0117/2021 — 2021/0077(BUD))

244

2022/C 15/37

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2021 for regnskabsåret 2021 — finansiering af covid-19-indsatsen og inkludering af tilpasninger og ajourføringer i forbindelse med den endelige vedtagelse af den flerårige finansielle ramme (08145/2021 — C9-0155/2021 — 2021/0078(BUD))

247

2022/C 15/38

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 24. marts 2021om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 1003/2013 og (EU) 2019/360 for så vidt angår de årlige tilsynsgebyrer, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed pålægger transaktionsregistre for 2021 (C(2021)01874 — 2021/2617(DEA))

249

2022/C 15/39

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 25. marts 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder, der fastsætter kriterier til at definere ledelsesmæssigt ansvar, kontrolfunktioner, væsentlige forretningsenheder og væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, og kriterier til identifikation af medarbejdere eller medarbejderkategorier, hvis arbejde har indflydelse på instituttets risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som de medarbejderes eller medarbejderkategoriers indflydelse, der er omhandlet i artikel 92, stk. 3, i nævnte direktiv (C(2021)01906 — 2021/2618(DEA))

251

2022/C 15/40

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1475 og (EU) nr. 375/2014 (14153/1/2020 — C9-0143/2021 — 2018/0230(COD))

253

2022/C 15/41

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (14148/1/2020 — C9-0135/2021 — 2018/0191(COD))

255

Onsdag den 19. maj 2021

2022/C 15/42

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2008/376/EF om vedtagelse af Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram og om de flerårige tekniske retningslinjer for dette program (COM(2020)0320 — C9-0214/2020 — 2020/0141(NLE))

257

2022/C 15/43

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (14146/1/2020 — C9-0134/2021 — 2018/0190(COD))

267

2022/C 15/44

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre (05628/2/2021 — C9-0152/2021 — 2018/0328(COD))

269

2022/C 15/45

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af Fiscalisprogrammet for samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1286/2013 (06116/1/2021 — C9-0179/2021 — 2018/0233(COD))

270

Torsdag den 20. maj 2021

2022/C 15/46

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 20. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (COM(2020)0642 — C9-0321/2020 — 2020/0289(COD))

272

2022/C 15/47

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (COM(2020)0225 — 2020/0112R(APP))

290

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

12.1.2022

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2021-2022

Mødeperioden fra den 17. til 21. maj 2021

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 18. maj 2021

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/2

---

P9_TA(2021)0220

Revisionen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om revisionen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2020/2087(INI)

(2022/C 15/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 174 og 175, artikel 212, stk. 2, og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 174 og 175, artikel 212, stk. 2, og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF forordningen) og dens efterfølgende ændringer af 15. maj 2014 og 20. marts 2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF forordningen) og dens efterfølgende ændringer af 15. maj 2014 og 20. marts 2020 (1),

| — | der henviser til alle rapporterne udgivet af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), navnlig panelets rapport af 31. marts 2014 om effekten af klimaforandringer 2014: klimatilpasning og sårbarhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til alle rapporterne udgivet af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), navnlig panelets rapport af 31. marts 2014 om effekten af klimaforandringer 2014: klimatilpasning og sårbarhed,

| — | der henviser til Parisaftalen, som blev undertegnet den 22. april 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, som blev undertegnet den 22. april 2016,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, gennemførelse og anvendelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, gennemførelse og anvendelse (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. december 2016 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: en vurdering (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. december 2016 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: en vurdering (3),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 15. maj 2019 fra Kommissionens tjenestegrene om evalueringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2002-2017 (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 15. maj 2019 fra Kommissionens tjenestegrene om evalueringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond 2002-2017 (SWD(2019)0186),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 af 30. marts 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og til lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 af 30. marts 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og til lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5),

| — | der henviser til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs holdningsdokument af 25. marts 2020 om Europa-Parlamentets og Rådets forslag om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, og som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (COM(2020)0114), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs holdningsdokument af 25. marts 2020 om Europa-Parlamentets og Rådets forslag om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, og som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (COM(2020)0114),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Budgetudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0052/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0052/2021),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF), der blev oprettet ved EUSF forordningen efter de store oversvømmelser, der ramte Centraleuropa i 2002, yder finansiel bistand til medlemsstater og lande, der forhandler om tiltrædelse, og som er ramt af større eller regionale naturkatastrofer eller større folkesundhedskriser; der henviser til at EUSF repræsenterer en reel europæisk merværdi og er materialiseringen af en vilje til at udvise solidaritet over for befolkningerne i EU-regioner, der er ramt af sådanne katastrofer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF), der blev oprettet ved EUSF forordningen efter de store oversvømmelser, der ramte Centraleuropa i 2002, yder finansiel bistand til medlemsstater og lande, der forhandler om tiltrædelse, og som er ramt af større eller regionale naturkatastrofer eller større folkesundhedskriser; der henviser til at EUSF repræsenterer en reel europæisk merværdi og er materialiseringen af en vilje til at udvise solidaritet over for befolkningerne i EU-regioner, der er ramt af sådanne katastrofer;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser påpegede, at solidaritet mellem medlemsstater ikke er en valgmulighed, men en forpligtelse i medfør af artikel 2 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union, og at det er en søjle i vores europæiske værdier, som beskrevet i artikel 3 i nævnte traktat; der henviser til, at Europa-Parlamentet i samme beslutning indtrængende opfordrer Kommissionen til at styrke alle komponenter af sin krisehåndtering og sit katastrofeberedskab; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser påpegede, at solidaritet mellem medlemsstater ikke er en valgmulighed, men en forpligtelse i medfør af artikel 2 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union, og at det er en søjle i vores europæiske værdier, som beskrevet i artikel 3 i nævnte traktat; der henviser til, at Europa-Parlamentet i samme beslutning indtrængende opfordrer Kommissionen til at styrke alle komponenter af sin krisehåndtering og sit katastrofeberedskab;

| C. | der med interesse konstaterer, at det fremgår af en nylig undersøgelse, at to tredjedele af EU-borgerne mener, at Den Europæiske Union bør have flere beføjelser til at håndtere kriser som covid-19-krisen, og at mere end halvdelen mener, at EU bør have flere finansielle midler til at håndtere disse kriser (6); der henviser til, at den nuværende sundhedskrise har en meget betydelig menneskelig dimension, og at Unionen og medlemsstaterne derfor bør handle i en ånd af solidaritet; |
| --- | --- |

C.

der med interesse konstaterer, at det fremgår af en nylig undersøgelse, at to tredjedele af EU-borgerne mener, at Den Europæiske Union bør have flere beføjelser til at håndtere kriser som covid-19-krisen, og at mere end halvdelen mener, at EU bør have flere finansielle midler til at håndtere disse kriser (6); der henviser til, at den nuværende sundhedskrise har en meget betydelig menneskelig dimension, og at Unionen og medlemsstaterne derfor bør handle i en ånd af solidaritet;

| D. | der henviser til, at bistanden fra EUSF indtil videre har vedrørt henved hundrede naturkatastrofer i 23 medlemsstater og ét tiltrædelsesland og beløber sig til et samlet beløb på ca. 6,6 mia. EUR (7); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bistanden fra EUSF indtil videre har vedrørt henved hundrede naturkatastrofer i 23 medlemsstater og ét tiltrædelsesland og beløber sig til et samlet beløb på ca. 6,6 mia. EUR (7);

| E. | der henviser til, at oversvømmelseskatastrofer i 2017 og 2018 udgør ca. to tredjedele af alle ansøgninger til EUSF, men at rapporteringsperioden også var præget af voldsomme storme, skovbrande og jordskælv; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at oversvømmelseskatastrofer i 2017 og 2018 udgør ca. to tredjedele af alle ansøgninger til EUSF, men at rapporteringsperioden også var præget af voldsomme storme, skovbrande og jordskælv;

| F. | der noterer sig nytteværdien af EUSF som fremhævet i Kommissionens evaluering, navnlig hvad angår at afhjælpe den byrde, som bæres af alle nationale, regionale og lokale myndigheder i forbindelse med at støtte genopretningsindsatsen umiddelbart efter større nationale eller regionale naturkatastrofer eller større folkesundhedskriser, jf. EUSF forordningen (med ændringer); |
| --- | --- |

F.

der noterer sig nytteværdien af EUSF som fremhævet i Kommissionens evaluering, navnlig hvad angår at afhjælpe den byrde, som bæres af alle nationale, regionale og lokale myndigheder i forbindelse med at støtte genopretningsindsatsen umiddelbart efter større nationale eller regionale naturkatastrofer eller større folkesundhedskriser, jf. EUSF forordningen (med ændringer);

| G. | der minder om, at EUSF's lovgivningsmæssige ramme blev revideret i 2014 ved ændringsforordning (EU) nr. 661/2014 (8), først og fremmest med henblik på at forenkle procedurerne, forkorte svarfristerne efter indsendelse af ansøgninger, tydeliggøre kriterierne for støtteberettigelse for ansøgninger om bistand i tilfælde af regionale naturkatastrofer, at forlænge gennemførelsesperioden og indføre forskudsudbetalinger, hvilket Parlamentet ved flere lejligheder har anmodet om; der henviser til, at der er gjort yderligere fremskridt gennem ændringen af forordningen i marts 2020, navnlig med hensyn til forhøjelsen af omfanget af forskudsbetalinger og forenklingen af EUSF's tildelingsproces; |
| --- | --- |

G.

der minder om, at EUSF's lovgivningsmæssige ramme blev revideret i 2014 ved ændringsforordning (EU) nr. 661/2014 (8), først og fremmest med henblik på at forenkle procedurerne, forkorte svarfristerne efter indsendelse af ansøgninger, tydeliggøre kriterierne for støtteberettigelse for ansøgninger om bistand i tilfælde af regionale naturkatastrofer, at forlænge gennemførelsesperioden og indføre forskudsudbetalinger, hvilket Parlamentet ved flere lejligheder har anmodet om; der henviser til, at der er gjort yderligere fremskridt gennem ændringen af forordningen i marts 2020, navnlig med hensyn til forhøjelsen af omfanget af forskudsbetalinger og forenklingen af EUSF's tildelingsproces;

| H. | der konstaterer, at godkendelsesprocenten for ansøgninger om bistand i forbindelse med større katastrofer er på 100 %, mens procentdelen for anmodninger om bistand i forbindelse med regionale katastrofer, den hyppigste kategori, steg fra 32 % til 85 % som følge af ændringen af EUSF-forordningen i 2014; |
| --- | --- |

H.

der konstaterer, at godkendelsesprocenten for ansøgninger om bistand i forbindelse med større katastrofer er på 100 %, mens procentdelen for anmodninger om bistand i forbindelse med regionale katastrofer, den hyppigste kategori, steg fra 32 % til 85 % som følge af ændringen af EUSF-forordningen i 2014;

| I. | der henviser til, at reformen af forordningen i 2014 ganske vist bidrog til at forlænge tidsrammen for udarbejdelse og indgivelse af en ansøgning om et finansielt bidrag fra EUSF fra 10 til 12 uger, men at det stadig er nødvendigt at ajourføre en betydelig del af sagerne, hvilket medfører forsinkelser i adgangen til tilskuddene; der henviser til, at Kommissionen derfor bør give en forenklet vejledning om ansøgningskravene og dermed mindske den administrative byrde; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at reformen af forordningen i 2014 ganske vist bidrog til at forlænge tidsrammen for udarbejdelse og indgivelse af en ansøgning om et finansielt bidrag fra EUSF fra 10 til 12 uger, men at det stadig er nødvendigt at ajourføre en betydelig del af sagerne, hvilket medfører forsinkelser i adgangen til tilskuddene; der henviser til, at Kommissionen derfor bør give en forenklet vejledning om ansøgningskravene og dermed mindske den administrative byrde;

| J. | der henviser til, at den tid, det tager at få det fulde tilskud igennem, kan reduceres yderligere for at opfylde det presserende behov for solidaritet fra EU's side; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den tid, det tager at få det fulde tilskud igennem, kan reduceres yderligere for at opfylde det presserende behov for solidaritet fra EU's side;

| K. | der henviser til, at bistand fra EUSF kun omfatter genoprettelse til de oprindelige forhold for infrastruktur inden for energi, vand og spildevand, telekommunikation, transport, sundhed og uddannelse, og ikke de ekstra omkostninger til at genopbygge mere katastrofemodstandsdygtige og klimarobuste infrastrukturer, som anbefalet i den europæiske grønne pagt, som må finansieres af modtagerlandet af dets egne midler og af andre EU-midler som f.eks. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at bistand fra EUSF kun omfatter genoprettelse til de oprindelige forhold for infrastruktur inden for energi, vand og spildevand, telekommunikation, transport, sundhed og uddannelse, og ikke de ekstra omkostninger til at genopbygge mere katastrofemodstandsdygtige og klimarobuste infrastrukturer, som anbefalet i den europæiske grønne pagt, som må finansieres af modtagerlandet af dets egne midler og af andre EU-midler som f.eks. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden;

| L. | der med interesse bemærker, at der, som covid-19-krisen har vist, er behov for en højere grad af synergier mellem samhørighedspolitikken og EUSF; der anerkender, at EUSF blev oprettet for at hjælpe ved naturkatastrofer på kort og mellemlang sigt, mens samhørighedspolitikken (EFRU og Samhørighedsfonden) er gearet til mere langsigtet planlægning af og investeringer i civilbeskyttelse, beskyttende infrastrukturer, risikohåndtering, foranstaltninger, der styrker infrastrukturer og modstandsdygtighed og dermed bidrager til målene i den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

L.

der med interesse bemærker, at der, som covid-19-krisen har vist, er behov for en højere grad af synergier mellem samhørighedspolitikken og EUSF; der anerkender, at EUSF blev oprettet for at hjælpe ved naturkatastrofer på kort og mellemlang sigt, mens samhørighedspolitikken (EFRU og Samhørighedsfonden) er gearet til mere langsigtet planlægning af og investeringer i civilbeskyttelse, beskyttende infrastrukturer, risikohåndtering, foranstaltninger, der styrker infrastrukturer og modstandsdygtighed og dermed bidrager til målene i den europæiske grønne pagt;

| M. | der glæder sig over Kommissionens forslag om at udvide EUSF's anvendelsesområde til at omfatte større folkesundhedskriser og den efterfølgende ikrafttræden af forordning (EU) 2020/461; |
| --- | --- |

M.

der glæder sig over Kommissionens forslag om at udvide EUSF's anvendelsesområde til at omfatte større folkesundhedskriser og den efterfølgende ikrafttræden af forordning (EU) 2020/461;

| N. | der henviser til, at naturkatastrofer sandsynligvis vil blive forstærket og mangedoblet på grund af klimaændringer, og derfor understreger det nyttige ved den budgetmekanisme med dynamisk tildeling, der blev indført i 2014, og som bl.a. har gjort det muligt for EUSF at tildele et rekordstort bidrag på 1,2 mia. EUR i forbindelse med jordskælvene i Italien i 2016 og 2017; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at naturkatastrofer sandsynligvis vil blive forstærket og mangedoblet på grund af klimaændringer, og derfor understreger det nyttige ved den budgetmekanisme med dynamisk tildeling, der blev indført i 2014, og som bl.a. har gjort det muligt for EUSF at tildele et rekordstort bidrag på 1,2 mia. EUR i forbindelse med jordskælvene i Italien i 2016 og 2017;

| O. | der henviser til, at operationer, der finansieres af fonden, som fastsat i artikel 7 i EUSF-forordningen, bør være i overensstemmelse med bestemmelserne i TEUF og de instrumenter, der vedtages i henhold til den, og med EU's politikker og foranstaltninger, navnlig inden for miljøbeskyttelse, forebyggelse og håndtering af naturkatastroferisici og klimatilpasning, herunder, hvor det er relevant, økosystembaserede tilgange; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at operationer, der finansieres af fonden, som fastsat i artikel 7 i EUSF-forordningen, bør være i overensstemmelse med bestemmelserne i TEUF og de instrumenter, der vedtages i henhold til den, og med EU's politikker og foranstaltninger, navnlig inden for miljøbeskyttelse, forebyggelse og håndtering af naturkatastroferisici og klimatilpasning, herunder, hvor det er relevant, økosystembaserede tilgange;

| P. | der henviser til, at den nye flerårige finansielle ramme (FFR) opererer med en ny budgetpakke med betegnelsen »solidaritets- og nødhjælpsreserven«, som kombinerer EUSF og nødhjælpsreserven, og som skal kunne imødekomme på den ene side krisesituationer som følge af større katastrofer i medlemsstater eller lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, (EUSF) og på den anden side specifikke akutte behov i EU eller i tredjelande, særligt i tilfælde af humanitære kriser (nødhjælpsreserven); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den nye flerårige finansielle ramme (FFR) opererer med en ny budgetpakke med betegnelsen »solidaritets- og nødhjælpsreserven«, som kombinerer EUSF og nødhjælpsreserven, og som skal kunne imødekomme på den ene side krisesituationer som følge af større katastrofer i medlemsstater eller lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, (EUSF) og på den anden side specifikke akutte behov i EU eller i tredjelande, særligt i tilfælde af humanitære kriser (nødhjælpsreserven);

| Q. | der henviser til, at den vanskelige klimasituation, som anerkendt i artikel 349 i TEUF, er en af de vedvarende faktorer, der i alvorlig grad hæmmer udviklingen af regioner i den yderste periferi; der henviser til, at der derfor bør vedtages særlige foranstaltninger med hensyn til at fastsætte betingelserne for anvendelsen af traktaterne, herunder fælles politikker; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den vanskelige klimasituation, som anerkendt i artikel 349 i TEUF, er en af de vedvarende faktorer, der i alvorlig grad hæmmer udviklingen af regioner i den yderste periferi; der henviser til, at der derfor bør vedtages særlige foranstaltninger med hensyn til at fastsætte betingelserne for anvendelsen af traktaterne, herunder fælles politikker;

| R. | der henviser til, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod regioner i Unionens yderste periferi, mod øer samt mod bjergrige regioner, tyndt befolkede regioner og alle landområder, der er særligt udsatte for naturkatastrofer; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod regioner i Unionens yderste periferi, mod øer samt mod bjergrige regioner, tyndt befolkede regioner og alle landområder, der er særligt udsatte for naturkatastrofer;

| S. | der beklager, at EUSF-forordningen i øjeblikket ikke tillader indgivelse af støtteansøgninger på tværs af grænserne, selv om visse områder, der er særligt sårbare over for naturkatastrofer såsom bjergområder, ofte går på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

S.

der beklager, at EUSF-forordningen i øjeblikket ikke tillader indgivelse af støtteansøgninger på tværs af grænserne, selv om visse områder, der er særligt sårbare over for naturkatastrofer såsom bjergområder, ofte går på tværs af grænserne;

1.

udtrykker bekymring over, at de ekstreme vejrfænomener og naturkatastrofer kun vil vokser i antal og i omfang i takt med klimaforandringerne; mener, at det er yderst vigtigt at investere i forebyggelse og modvirkning af klimaforandringer i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt; understreger, at der er behov for, at medlemsstaterne gør en yderligere indsats for at investere i foranstaltninger til afbødning af klimapåvirkninger i betragtning af, at mange naturkatastrofer er en direkte følge af menneskelige aktiviteter, og at oversvømmelser, jordskælv, skovbrande, tørker og andre naturkatastrofer kan komme ude af kontrol, hvilket kræver vedtagelse af tilstrækkelige foranstaltninger;

2.

bemærker, at EUSF er et af de mest konkrete udtryk for EU's solidaritet, og at alle EU-borgere forventer, at der udvises denne solidaritet, når der opstår katastrofer eller alvorlige folkesundhedskriser;

3.

påpeger med bekymring, at folk i EU i de seneste år har været udsat for mange katastrofer, som har kostet menneskeliv og forårsaget ødelæggelser af materiel karakter, af miljøet og af vores kulturarv;

4.

henleder opmærksomheden på, at der nu jævnligt opstår større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser, og at et nyligt eksempel er covid-19-pandemien — som har en alvorlig indvirkning på alle europæeres liv og hele den europæiske økonomi — skovbrande, som er opstået på hele kontinentet, også usædvanlige steder som Arktis, og en række voldsomme jordskælv i Europa, navnlig i Italien i 2016 og 2017, som har forårsaget hundredvis af dødsfald og for omkring 22 mia. EUR i skader, og i Kroatien i marts 2020 og december 2020; minder endvidere om, at uvejr, ekstreme skybrud og oversvømmelser har medført betydelige skader i mange byer og dalområder, og at stadig voldsommere orkaner har hærget i regionerne i de yderste periferier, som f.eks. orkanen Irma i 2017 på Saint Martin og orkanen Lorenzo i 2019 på Azorerne, som var særligt ødelæggende; minder i denne forbindelse om, at sårbare territorier såsom øer og bjergområder, tyndtbefolkede områder og områder i den yderste periferi ofte er hårdest ramt af påvirkningerne af klimaforandringer;

5.

minder om, at det er altafgørende så hurtigt, let og fleksibelt som muligt at få dirigeret hjælpen og fondsmidlerne ud til de berørte regioner, og understreger, at synergier mellem EUSF og Unionens civilbeskyttelsesmekanisme, afsnittet om tilpasning til klimaforandringerne under EFRU og territoriale samarbejdsprogrammer er vitale for udviklingen af en omfattende reaktions- og resilienspakke; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde med vejledningen om en forenklet anvendelse af EUSF med henblik på at lette nationale, regionale og lokale myndigheders indsatser; insisterer på, at synergier mellem EUSF og bl.a. ovennævnte EU-finansieringsinstrumenter bør anvendes fleksibelt og i videst muligt omfang; minder om, at gennemførelsesrapporten fra det enkelte modtagerland bør indeholde en detaljeret beskrivelse af de forebyggende foranstaltninger — herunder anvendelsen af EU's strukturfonde — der er truffet eller foreslået for at begrænse fremtidige skader og så vidt muligt undgå en gentagelse af lignende naturkatastrofer;

6.

påpeger, at der ifølge De Forenede Nationers Sekretariat for Katastrofeforebyggelse i løbet af de sidste 20 år (2000-2019) har været 7 348 større naturkatastrofer, som har krævet 1,23 mio. liv, berørt 4,2 mia. mennesker og resulteret i globale økonomiske tab på 2,97 mia. USD;

7.

påpeger, at klimarelaterede ekstreme vejrfænomener ifølge Det Europæiske Miljøagentur (EEA) forårsagede økonomiske tab for i alt ca. 446 mia. EUR i EEA's medlemslande mellem 1980 og 2019;

8.

har den holdning, at større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser har dybere økonomiske og sociale indvirkninger på de mindst udviklede og mest sårbare territorier såsom øer, bjergområder og tyndtbefolkede områder, og at der derfor bør træffes mere passende foranstaltninger i disse områder i forbindelse med EUSF;

Katastrofehåndtering, skadesvurdering og forenkling af procedurer

Katastrofehåndtering, skadesvurdering og forenkling af procedurer

| 9. | noterer sig de forskellige former for katastroferisici, som EU står over for, og fremhæver, at visse naturkatastrofers alvor ikke udelukkende bestemmes af klimaændringer, men i nogle tilfælde påvirkes af menneskeskabte faktorer, herunder uforsigtig fysisk planlægning; anser det for afgørende at investere i forebyggelse og håndtering af katastroferisici i Europa ved at opbygge beskyttende infrastruktur; anbefaler i denne sammenhæng, at medlemsstaterne sammen med Kommissionen udarbejder katastrofeforebyggelses- og -håndteringsplaner, der kan give et præcist og hurtigt overblik over skaderne; understreger, at EUSF er tænkt som et enkelt og umiddelbart anvendeligt instrument, som EU kan stille til rådighed for nationale, regionale og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

9.

noterer sig de forskellige former for katastroferisici, som EU står over for, og fremhæver, at visse naturkatastrofers alvor ikke udelukkende bestemmes af klimaændringer, men i nogle tilfælde påvirkes af menneskeskabte faktorer, herunder uforsigtig fysisk planlægning; anser det for afgørende at investere i forebyggelse og håndtering af katastroferisici i Europa ved at opbygge beskyttende infrastruktur; anbefaler i denne sammenhæng, at medlemsstaterne sammen med Kommissionen udarbejder katastrofeforebyggelses- og -håndteringsplaner, der kan give et præcist og hurtigt overblik over skaderne; understreger, at EUSF er tænkt som et enkelt og umiddelbart anvendeligt instrument, som EU kan stille til rådighed for nationale, regionale og lokale myndigheder;

| 10. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med en fremtidig reform af EUSF at fortsætte sit arbejde med at forenkle og fremskynde ansøgningsproceduren for medlemsstaterne, f.eks. ved at lægge særlig vægt på at forenkle ansøgninger om aktivering af EUSF på tværs af flere regioner i forbindelse med katastrofer på tværs af grænserne med henblik på at sikre en hurtigere reaktion på intensiveringen af større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med en fremtidig reform af EUSF at fortsætte sit arbejde med at forenkle og fremskynde ansøgningsproceduren for medlemsstaterne, f.eks. ved at lægge særlig vægt på at forenkle ansøgninger om aktivering af EUSF på tværs af flere regioner i forbindelse med katastrofer på tværs af grænserne med henblik på at sikre en hurtigere reaktion på intensiveringen af større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser;

| 11. | har den holdning, at klimaforandringer og intensiveringen af naturkatastrofer vil gøre territorier og regioner mere og mere sårbare; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje en revision af EUSF med henblik på bedre at kunne håndtere katastrofer med regionalt omfang; understreger endvidere den rolle, som EFRU-programmer spiller i synergi med programmer for udvikling af landdistrikter i forebyggelsen og reduktionen af risici som f.eks. tektoniske og hydrogeologiske risici; anerkender endvidere, at tørker blev inkluderet i EUSF-forordningens anvendelsesområde i forbindelse med revisionen i 2014, men bemærker, at de udgør et tilbagevendende træk ved EU's klimaudvikling, og at deres økonomiske konsekvenser er vanskelige at vurdere; opfordrer Kommissionen til at vurdere de specifikke konsekvenser af tørker og til at håndtere dem hensigtsmæssigt i forbindelse med en fremtidig reform af EUSF; |
| --- | --- |

11.

har den holdning, at klimaforandringer og intensiveringen af naturkatastrofer vil gøre territorier og regioner mere og mere sårbare; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje en revision af EUSF med henblik på bedre at kunne håndtere katastrofer med regionalt omfang; understreger endvidere den rolle, som EFRU-programmer spiller i synergi med programmer for udvikling af landdistrikter i forebyggelsen og reduktionen af risici som f.eks. tektoniske og hydrogeologiske risici; anerkender endvidere, at tørker blev inkluderet i EUSF-forordningens anvendelsesområde i forbindelse med revisionen i 2014, men bemærker, at de udgør et tilbagevendende træk ved EU's klimaudvikling, og at deres økonomiske konsekvenser er vanskelige at vurdere; opfordrer Kommissionen til at vurdere de specifikke konsekvenser af tørker og til at håndtere dem hensigtsmæssigt i forbindelse med en fremtidig reform af EUSF;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke forsknings- og uddannelsesindsatsen med henblik på at få skabt et system, der sikrer et bedre beredskab, således at man kan forebygge og håndtere katastrofer og minimere konsekvenserne af sådanne katastrofer; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke forsknings- og uddannelsesindsatsen med henblik på at få skabt et system, der sikrer et bedre beredskab, således at man kan forebygge og håndtere katastrofer og minimere konsekvenserne af sådanne katastrofer;

| 13. | opfordrer til øget koordinering og samarbejde mellem forsknings- og udviklingsinstitutionerne i medlemsstaterne, navnlig mellem medlemsstater, der kæmper med ensartede risici; kræver bedre systemer for tidlig varsling i medlemsstaterne samt etablering og styrkelse af forbindelserne mellem de forskellige systemer for tidlig varsling; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til øget koordinering og samarbejde mellem forsknings- og udviklingsinstitutionerne i medlemsstaterne, navnlig mellem medlemsstater, der kæmper med ensartede risici; kræver bedre systemer for tidlig varsling i medlemsstaterne samt etablering og styrkelse af forbindelserne mellem de forskellige systemer for tidlig varsling;

| 14. | foreslår, at medlemsstaterne udpeger investeringer, projekter og værktøjer i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner med henblik på at forebygge og begrænse skader som følge af naturkatastrofer og sundhedskatastrofer; |
| --- | --- |

14.

foreslår, at medlemsstaterne udpeger investeringer, projekter og værktøjer i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner med henblik på at forebygge og begrænse skader som følge af naturkatastrofer og sundhedskatastrofer;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at sikre anvendelse af god praksis med hensyn til forvaltning og anvendelsen af institutionelle koordineringsstrukturer i katastrofesituationer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at sikre anvendelse af god praksis med hensyn til forvaltning og anvendelsen af institutionelle koordineringsstrukturer i katastrofesituationer;

| 16. | minder om, hvor vanskeligt det kan være for modtagerlandene på meget kort tid at skulle vurdere omfanget af skaderne, og foreslår Kommissionen at overveje at udarbejde vejledning om forenklede metoder til at beregne de tilskudsbeløb, der gives via EUSF, også for at minimere risikoen for fejl og yderligere forsinkelser; |
| --- | --- |

16.

minder om, hvor vanskeligt det kan være for modtagerlandene på meget kort tid at skulle vurdere omfanget af skaderne, og foreslår Kommissionen at overveje at udarbejde vejledning om forenklede metoder til at beregne de tilskudsbeløb, der gives via EUSF, også for at minimere risikoen for fejl og yderligere forsinkelser;

| 17. | fremhæver, at anvendelsen af EUSF har fremmet en læringsproces hos nationale og lokale myndigheder, som har ansporet dem til at foretage en vurdering af deres mere generelle katastroferisikohåndteringspolitikker; understreger nødvendigheden af at reducere den bureaukratiske byrde og øge kapacitetsopbygningen gennem teknisk og administrativ støtte til modtagerlandene for at hjælpe dem med at udvikle forvaltningsstrategier og langsigtede strategier, der tager sigte på at mindske virkningerne af større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre kommunikationen med lokale og regionale myndigheder i de efterfølgende faser af vurderingen, forberedelsen af ansøgninger og projektgennemførelsen med henblik på at fremskynde de administrative procedurer; |
| --- | --- |

17.

fremhæver, at anvendelsen af EUSF har fremmet en læringsproces hos nationale og lokale myndigheder, som har ansporet dem til at foretage en vurdering af deres mere generelle katastroferisikohåndteringspolitikker; understreger nødvendigheden af at reducere den bureaukratiske byrde og øge kapacitetsopbygningen gennem teknisk og administrativ støtte til modtagerlandene for at hjælpe dem med at udvikle forvaltningsstrategier og langsigtede strategier, der tager sigte på at mindske virkningerne af større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre kommunikationen med lokale og regionale myndigheder i de efterfølgende faser af vurderingen, forberedelsen af ansøgninger og projektgennemførelsen med henblik på at fremskynde de administrative procedurer;

| 18. | opfordrer Kommissionen til ved en kommende revision af EUSF så vidt muligt at fokusere på de regioner, der er mest udsatte for større eller regionale naturkatastrofer eller større folkesundhedskriser, navnlig regionerne i den yderste periferi, øerne, de bjergrige regioner og regioner med kraftig seismisk eller vulkansk aktivitet, eller fremtidige folkesundhedskriser; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til ved en kommende revision af EUSF så vidt muligt at fokusere på de regioner, der er mest udsatte for større eller regionale naturkatastrofer eller større folkesundhedskriser, navnlig regionerne i den yderste periferi, øerne, de bjergrige regioner og regioner med kraftig seismisk eller vulkansk aktivitet, eller fremtidige folkesundhedskriser;

| 19. | mener, at der skal gøres status over de tidligere orkaner, der har ramt oversøiske lande og territorier (OLT'er); er af den opfattelse, at nødhjælpsreserven og andre eksterne bistandsinstrumenter bør anvendes fuldt ud til at afhjælpe de påførte skader; er endvidere overbevist om, at der skal afsættes tilstrækkelige finansielle midler til disse eksterne bistandsinstrumenter for at hjælpe OLT'erne; |
| --- | --- |

19.

mener, at der skal gøres status over de tidligere orkaner, der har ramt oversøiske lande og territorier (OLT'er); er af den opfattelse, at nødhjælpsreserven og andre eksterne bistandsinstrumenter bør anvendes fuldt ud til at afhjælpe de påførte skader; er endvidere overbevist om, at der skal afsættes tilstrækkelige finansielle midler til disse eksterne bistandsinstrumenter for at hjælpe OLT'erne;

Fondens midler og hurtig tildeling af bevillinger

Fondens midler og hurtig tildeling af bevillinger

| 20. | påpeger, at Kommissionen i sit reviderede forslag af 27. maj 2020 vedrørende FFR 2021-2027, havde afsat et årligt maksimumbeløb til EUSF på 1 mia. EUR (i 2018-priser), men bemærker, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i den nye FFR-aftale er blevet lagt sammen med nødhjælpsreserven i den nye budgetpakke »solidaritets- og nødhjælpsreserven« med et samlet årligt budgetbeløb på 1,2 mia. EUR; |
| --- | --- |

20.

påpeger, at Kommissionen i sit reviderede forslag af 27. maj 2020 vedrørende FFR 2021-2027, havde afsat et årligt maksimumbeløb til EUSF på 1 mia. EUR (i 2018-priser), men bemærker, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i den nye FFR-aftale er blevet lagt sammen med nødhjælpsreserven i den nye budgetpakke »solidaritets- og nødhjælpsreserven« med et samlet årligt budgetbeløb på 1,2 mia. EUR;

| 21. | mener, at oprettelsen af solidaritets- og nødhjælpsreserven kan have den fordel, at den giver øget fleksibilitet; påpeger imidlertid, at det i den nuværende form forbliver usikkert, hvor stor EUSF's andel bliver, eftersom den afhænger af det beløb, der bliver anvendt under nødhjælpsreserven; anser det for nødvendigt fremover nøje at følge styringen af solidaritets- og nødhjælpsreserven for at se, om finansieringsbeløbet og fordelingsnøglen for dette nye finansielle instrument opfylder EUSF's behov set i lyset af udvidelsen af dens anvendelsesområde og det stigende antal og omfang af krisesituationer bl.a. som følge af større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser; |
| --- | --- |

21.

mener, at oprettelsen af solidaritets- og nødhjælpsreserven kan have den fordel, at den giver øget fleksibilitet; påpeger imidlertid, at det i den nuværende form forbliver usikkert, hvor stor EUSF's andel bliver, eftersom den afhænger af det beløb, der bliver anvendt under nødhjælpsreserven; anser det for nødvendigt fremover nøje at følge styringen af solidaritets- og nødhjælpsreserven for at se, om finansieringsbeløbet og fordelingsnøglen for dette nye finansielle instrument opfylder EUSF's behov set i lyset af udvidelsen af dens anvendelsesområde og det stigende antal og omfang af krisesituationer bl.a. som følge af større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser;

| 22. | glæder sig over, at den ændrede EUSF, der blev vedtaget i marts 2020, har forøget andelen af forskudsbetalinger fra 10 % til 25 % af det forventede støttebeløb og øget maksimumbeløbet fra 30 mio. EUR til 100 mio. EUR; påpeger i denne forbindelse betydningen af forskudsbetalinger med hensyn til at øge effektiviteten af bistandsprogrammer, navnlig i regioner og lokalsamfund med begrænsede alternative finansieringskilder; anmoder Kommissionen om at overveje yderligere måder at fremme denne mulighed på og opfordrer til, at der gøres en øget operationel indsats for at reducere den gennemsnitlige tid, der går før frigivelsen af forskudsbetalinger, samtidig med at det sikres, at EU-budgettet beskyttes; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over, at den ændrede EUSF, der blev vedtaget i marts 2020, har forøget andelen af forskudsbetalinger fra 10 % til 25 % af det forventede støttebeløb og øget maksimumbeløbet fra 30 mio. EUR til 100 mio. EUR; påpeger i denne forbindelse betydningen af forskudsbetalinger med hensyn til at øge effektiviteten af bistandsprogrammer, navnlig i regioner og lokalsamfund med begrænsede alternative finansieringskilder; anmoder Kommissionen om at overveje yderligere måder at fremme denne mulighed på og opfordrer til, at der gøres en øget operationel indsats for at reducere den gennemsnitlige tid, der går før frigivelsen af forskudsbetalinger, samtidig med at det sikres, at EU-budgettet beskyttes;

| 23. | påpeger, at de fleste større bygninger i regionerne i den yderste periferi (såsom havne, lufthavne og hospitaler) er offentlige bygninger, og at de, selv om de er af afgørende betydning for disse små områders funktion, er meget udsatte for miljøkatastrofer; mener derfor, at den finansielle støtte fra EUSF til regionerne i den yderste periferi bør være højere end 2,5 % af det beløb, de har modtaget til at afhjælpe tidligere katastrofer, således de hurtigt kan vende tilbage til og forbedre den oprindelige situation; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at de fleste større bygninger i regionerne i den yderste periferi (såsom havne, lufthavne og hospitaler) er offentlige bygninger, og at de, selv om de er af afgørende betydning for disse små områders funktion, er meget udsatte for miljøkatastrofer; mener derfor, at den finansielle støtte fra EUSF til regionerne i den yderste periferi bør være højere end 2,5 % af det beløb, de har modtaget til at afhjælpe tidligere katastrofer, således de hurtigt kan vende tilbage til og forbedre den oprindelige situation;

| 24. | konstaterer, at den tid, der er nødvendig for udbetaling af forskud, gennemsnitligt er fem måneder, og anmoder Kommissionen om at se på mulighederne for hurtigere løsninger; |
| --- | --- |

24.

konstaterer, at den tid, der er nødvendig for udbetaling af forskud, gennemsnitligt er fem måneder, og anmoder Kommissionen om at se på mulighederne for hurtigere løsninger;

| 25. | konstaterer endvidere, at det gennemsnitligt tager et år, før det fulde støttebeløb fra EUSF er nået frem til støttemodtageren; anmoder Kommissionen om at undersøge, hvordan anvendelsen af fonden kan forenkles mest muligt og tildelingen af midlerne gøres så fleksibel som muligt, i forbindelse med en fremtidig reform for at sikre en hurtig intervention og hurtig nødhjælp til de berørte regioner og/eller lande; |
| --- | --- |

25.

konstaterer endvidere, at det gennemsnitligt tager et år, før det fulde støttebeløb fra EUSF er nået frem til støttemodtageren; anmoder Kommissionen om at undersøge, hvordan anvendelsen af fonden kan forenkles mest muligt og tildelingen af midlerne gøres så fleksibel som muligt, i forbindelse med en fremtidig reform for at sikre en hurtig intervention og hurtig nødhjælp til de berørte regioner og/eller lande;

| 26. | mener i betragtning af ovenstående og udvidelsen af fondens anvendelsesområde, at det kan være nødvendigt at foretage en vurdering af EUSF's budget i fremtiden, og at den om nødvendigt kan følges op af en tilsvarende justering af finansieringen med henblik på at tilvejebringe det, der kræves af et reelt redskab for EU-solidaritet, og sikre, at der er et tilstrækkeligt stort budget til effektivt at håndtere større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser, ikke blot for at afhjælpe skader, men også for at opbygge modstandsdygtighed over for klimaforandringer; |
| --- | --- |

26.

mener i betragtning af ovenstående og udvidelsen af fondens anvendelsesområde, at det kan være nødvendigt at foretage en vurdering af EUSF's budget i fremtiden, og at den om nødvendigt kan følges op af en tilsvarende justering af finansieringen med henblik på at tilvejebringe det, der kræves af et reelt redskab for EU-solidaritet, og sikre, at der er et tilstrækkeligt stort budget til effektivt at håndtere større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser, ikke blot for at afhjælpe skader, men også for at opbygge modstandsdygtighed over for klimaforandringer;

| 27. | understreger, at tildelingen, forvaltningen og gennemførelsen af tilskuddene fra EUSF bør være så gennemsigtig som mulig, og at tilskuddene skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

27.

understreger, at tildelingen, forvaltningen og gennemførelsen af tilskuddene fra EUSF bør være så gennemsigtig som mulig, og at tilskuddene skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning;

Risikoforebyggelse og kvalitet i genopbygningen

Risikoforebyggelse og kvalitet i genopbygningen

| 28. | anmoder om, at udvælgelseskriterierne for, hvilke projekter, der skal være berettiget til bistand fra fonden, i højere grad skal inddrage de nyeste principper for risikoforebyggelse, og anmoder om, at princippet om bedre genopbygning (»Build Back Better«) integreres fuldt ud i artikel 3 i EUSF-forordningen ved en fremtidig revision med henblik på at bidrage til at forbedre kvaliteten af disse regioners infrastruktur under genopbygningen og for bedre at forberede dem på at undgå fremtidige katastrofer ved at bygge beskyttende infrastruktur; |
| --- | --- |

28.

anmoder om, at udvælgelseskriterierne for, hvilke projekter, der skal være berettiget til bistand fra fonden, i højere grad skal inddrage de nyeste principper for risikoforebyggelse, og anmoder om, at princippet om bedre genopbygning (»Build Back Better«) integreres fuldt ud i artikel 3 i EUSF-forordningen ved en fremtidig revision med henblik på at bidrage til at forbedre kvaliteten af disse regioners infrastruktur under genopbygningen og for bedre at forberede dem på at undgå fremtidige katastrofer ved at bygge beskyttende infrastruktur;

| 29. | vurderer, at instrumenter som »rammelån« gennem Den Europæiske Investeringsbank også kan bruges til at finansiere genopbygningen af mere modstandsdygtige, mere sikre og mere miljørigtige infrastrukturer; |
| --- | --- |

29.

vurderer, at instrumenter som »rammelån« gennem Den Europæiske Investeringsbank også kan bruges til at finansiere genopbygningen af mere modstandsdygtige, mere sikre og mere miljørigtige infrastrukturer;

| 30. | anmoder Kommissionen om at styrke og forenkle synergierne mellem EUSF og samhørighedspolitikkens fonde samt synergien med EU-civilbeskyttelsesmekanismen med henblik på at sikre en effektiv og struktureret risikohåndtering i forbindelse med genopbygningsprojekter på kort, mellemlangt og langt sigt, ikke blot gennem opbygningen af varige energi- og ressourcebesparende infrastrukturer, men også gennem anvendelsen af forebyggende foranstaltninger; opfordrer også Kommissionen til at udvise fleksibilitet med hensyn til programmering og ændring af nationale eller regionale programmer, når det gælder håndtering af større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser; gentager i denne forbindelse, at finansiel bistand fra EUSF bør fokusere på større modstandsdygtighed og bæredygtige investeringer i de berørte områder; |
| --- | --- |

30.

anmoder Kommissionen om at styrke og forenkle synergierne mellem EUSF og samhørighedspolitikkens fonde samt synergien med EU-civilbeskyttelsesmekanismen med henblik på at sikre en effektiv og struktureret risikohåndtering i forbindelse med genopbygningsprojekter på kort, mellemlangt og langt sigt, ikke blot gennem opbygningen af varige energi- og ressourcebesparende infrastrukturer, men også gennem anvendelsen af forebyggende foranstaltninger; opfordrer også Kommissionen til at udvise fleksibilitet med hensyn til programmering og ændring af nationale eller regionale programmer, når det gælder håndtering af større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser; gentager i denne forbindelse, at finansiel bistand fra EUSF bør fokusere på større modstandsdygtighed og bæredygtige investeringer i de berørte områder;

Sundhedskriser

Sundhedskriser

| 31. | glæder sig over, at typen af tiltag, der efter revisionen af EUSF-forordningen foreslået af Kommissionen den 13. marts 2020 kan dækkes af fonden, nu er blevet udvidet til også at omfatte større sundhedskriser, og at det ikke blot er lægehjælp, der dækkes, men også foranstaltninger til at forebygge, overvåge eller kontrollere udbredelsen af sygdomme; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over, at typen af tiltag, der efter revisionen af EUSF-forordningen foreslået af Kommissionen den 13. marts 2020 kan dækkes af fonden, nu er blevet udvidet til også at omfatte større sundhedskriser, og at det ikke blot er lægehjælp, der dækkes, men også foranstaltninger til at forebygge, overvåge eller kontrollere udbredelsen af sygdomme;

| 32. | fremhæver, at udvidelsen af fondens anvendelsesområde med henblik på at bekæmpe virkningerne af covid-19-pandemien har vist os, at EUSF har kapaciteten til at være mere fleksibel, både med hensyn til omfang og støtteberettigelse, idet den er i stand til at yde bistand, ikke kun i tilfælde af større naturkatastrofer, men også bistand til andre former for større katastrofer såsom pandemier; |
| --- | --- |

32.

fremhæver, at udvidelsen af fondens anvendelsesområde med henblik på at bekæmpe virkningerne af covid-19-pandemien har vist os, at EUSF har kapaciteten til at være mere fleksibel, både med hensyn til omfang og støtteberettigelse, idet den er i stand til at yde bistand, ikke kun i tilfælde af større naturkatastrofer, men også bistand til andre former for større katastrofer såsom pandemier;

| 33. | har den holdning, at denne udvidelse af EUSF's anvendelsesområde kræver et større budget; |
| --- | --- |

33.

har den holdning, at denne udvidelse af EUSF's anvendelsesområde kræver et større budget;

| 34. | foreslår, at Kommissionen og medlemsstaterne indgår et tættere samarbejde med de relevante afdelinger af Verdenssundhedsorganisationens nødberedskab med henblik på at udarbejde effektive beredskabsplaner for sundhedskriser; |
| --- | --- |

34.

foreslår, at Kommissionen og medlemsstaterne indgår et tættere samarbejde med de relevante afdelinger af Verdenssundhedsorganisationens nødberedskab med henblik på at udarbejde effektive beredskabsplaner for sundhedskriser;

Synligheden af fondens finansielle bistand

Synligheden af fondens finansielle bistand

| 35. | gentager, at det er vigtigt at informere offentligheden om de håndgribelige fordele, som EUSF giver mulighed for, med henblik på yderlige at øge borgernes tillid til EU-værktøjer og -programmer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge synligheden af Fondens hjælpearbejde gennem en løbende målrettet kommunikationsindsats, sideløbende med at det prioriteres at sikre en hurtig indsats og hurtig levering af bistand, særligt for at fremhæve EU's merværdi i forbindelse med større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser, som er et konkret udtryk for EU's solidaritet og Unionens evne til at yde en reel gensidig hjælp ved at stille betydelige budgetmidler til rådighed; anmoder også Kommissionen om som led i den kommende revision af forordningen at forpligte modtagerlandene til at informere deres borgere om EU's finansielle støtte til de gennemførte operationer; |
| --- | --- |

35.

gentager, at det er vigtigt at informere offentligheden om de håndgribelige fordele, som EUSF giver mulighed for, med henblik på yderlige at øge borgernes tillid til EU-værktøjer og -programmer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge synligheden af Fondens hjælpearbejde gennem en løbende målrettet kommunikationsindsats, sideløbende med at det prioriteres at sikre en hurtig indsats og hurtig levering af bistand, særligt for at fremhæve EU's merværdi i forbindelse med større og regionale naturkatastrofer og større folkesundhedskriser, som er et konkret udtryk for EU's solidaritet og Unionens evne til at yde en reel gensidig hjælp ved at stille betydelige budgetmidler til rådighed; anmoder også Kommissionen om som led i den kommende revision af forordningen at forpligte modtagerlandene til at informere deres borgere om EU's finansielle støtte til de gennemførte operationer;

o

o o

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne.

---

(1)  EUT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

1

(2)  EUT C 440 af 30.12.2015, s. 13.

2

(3)  EUT C 224 af 27.6.2018, s. 140.

3

(4)  EUT L 99 af 31.3.2020, s. 9.

4

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054,

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20201113IPR91602/eu-survey-confirms-citizens-call-for-eu-to-have-more-powers-to-tackle-pandemic

6

(7)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/stories/s/An-overview-of-the-EU-Solidarity-Fund-2002-2019/qpif-qzyn

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 661/2014 af 15. maj 2014 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUT L 189 af 27.6.2014, s. 143).

8

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/9

---

P9_TA(2021)0227

Gennemførelse af målene for landingsforpligtelsen, jf. artikel 15 i den fælles fiskeripolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om gennemførelse af målene for landingsforpligtelsen, jf. artikel 15 i den fælles fiskeripolitik (2019/2177(INI))

(2022/C 15/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2019 om status over den fælles fiskeripolitik og høring om fiskerimulighederne for 2020 (COM(2019)0274), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2019 om status over den fælles fiskeripolitik og høring om fiskerimulighederne for 2020 (COM(2019)0274),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juni 2020 med titlen »Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2021« (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juni 2020 med titlen »Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2021« (COM(2020)0248),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 af 20. juni 2019 om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af marine økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 af 20. juni 2019 om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af marine økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger (2),

| — | der henviser til EU-Fiskerikontrolagenturets (EFCA's) rapporter om evaluering af overholdelsen af landingsforpligtelsen for Nordsøen (2016-2017), De Nordvestlige Farvande (2016-2017) og makrel i Nordsøen og De Nordvestlige Farvande (2015-2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Fiskerikontrolagenturets (EFCA's) rapporter om evaluering af overholdelsen af landingsforpligtelsen for Nordsøen (2016-2017), De Nordvestlige Farvande (2016-2017) og makrel i Nordsøen og De Nordvestlige Farvande (2015-2017),

| — | der henviser til plenarrapporterne fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 og 17-01) og dens rapporter »Evaluation of Member States' Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019)« (Adhoc-20-02), »Monitoring the performance of the Common Fisheries Policy« (Adhoc-20-01) og »Evaluation of Joint Recommendations on the Landing Obligation and on the Technical Measures Regulation« (STECF-20-04), |
| --- | --- |

—

der henviser til plenarrapporterne fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 og 17-01) og dens rapporter »Evaluation of Member States' Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019)« (Adhoc-20-02), »Monitoring the performance of the Common Fisheries Policy« (Adhoc-20-01) og »Evaluation of Joint Recommendations on the Landing Obligation and on the Technical Measures Regulation« (STECF-20-04),

| — | der henviser til Rådets direktiv (EU) 2017/159 af 19. december 2016 om iværksættelse af aftalen vedrørende gennemførelsen af Den Internationale Arbejdsorganisations 2007-konvention om arbejdsforhold i fiskerisektoren (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv (EU) 2017/159 af 19. december 2016 om iværksættelse af aftalen vedrørende gennemførelsen af Den Internationale Arbejdsorganisations 2007-konvention om arbejdsforhold i fiskerisektoren (3),

| — | der henviser til den artikel med titlen »The unintended impact of the European discard ban«, som blev offentliggjort af ICES Journal of Marine Science (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den artikel med titlen »The unintended impact of the European discard ban«, som blev offentliggjort af ICES Journal of Marine Science (4),

| — | der henviser til den undersøgelse med titlen »Implementation of the EU fisheries control system by Member States (2014-19)«, som blev bestilt af Fiskeriudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse med titlen »Implementation of the EU fisheries control system by Member States (2014-19)«, som blev bestilt af Fiskeriudvalget,

| — | der henviser til de undersøgelser, som Fiskeriudvalget bestilte vedrørende landingsforpligtelsen og choke species i blandet fiskeri i Nordsøen (5), de nordvestlige farvande (6) og de sydvestlige farvande (7), og undersøgelserne af forbuddet mod udsmid, landingsforpligtelsen og det maksimale bæredygtige udbytte (MSY) i det vestlige Middelhav (8), (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til de undersøgelser, som Fiskeriudvalget bestilte vedrørende landingsforpligtelsen og choke species i blandet fiskeri i Nordsøen (5), de nordvestlige farvande (6) og de sydvestlige farvande (7), og undersøgelserne af forbuddet mod udsmid, landingsforpligtelsen og det maksimale bæredygtige udbytte (MSY) i det vestlige Middelhav (8), (9),

| — | der henviser til den bog med titlen »The European Landing Obligation, Reducing discards in complex, multi-species and multi-jurisdictional fisheries« (10), der blev offentliggjort i 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den bog med titlen »The European Landing Obligation, Reducing discards in complex, multi-species and multi-jurisdictional fisheries« (10), der blev offentliggjort i 2019,

| — | der henviser til den rapport med titlen »A third assessment of global marine fisheries discards«, som Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) offentliggjorde i 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den rapport med titlen »A third assessment of global marine fisheries discards«, som Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) offentliggjorde i 2019,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0147/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0147/2021),

| A. | der henviser til, at delmål 14.4 i verdensmål 14 i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling opfordrer det internationale samfund til at regulere fiskeri effektivt og til at sætte en stopper for overfiskeri, for ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og for destruktive fiskerimetoder og til at gennemføre videnskabeligt baserede forvaltningsplaner for at genoprette fiskebestandene så hurtigt som praktisk muligt og som minimum til det niveau, som kan give MSY på grundlag af bestandenes biologiske karakteristika; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at delmål 14.4 i verdensmål 14 i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling opfordrer det internationale samfund til at regulere fiskeri effektivt og til at sætte en stopper for overfiskeri, for ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og for destruktive fiskerimetoder og til at gennemføre videnskabeligt baserede forvaltningsplaner for at genoprette fiskebestandene så hurtigt som praktisk muligt og som minimum til det niveau, som kan give MSY på grundlag af bestandenes biologiske karakteristika;

| B. | der henviser til, at omfanget af det årlige udsmid i det globale havfiskeri anslås til at udgøre 9,1 mio. tons, hvilket udgør 10,8 % af den årlige gennemsnitlige fangst i 2010-2014; der henviser til, at fiskeri efter tun og andre pelagiske arter havde de laveste udsmidsrater, mens fiskeri af krebsdyr havde de højeste udsmidsrater; der henviser til, at fiskeri efter bundfisk har medført de største mængder udsmid, og fiskeri efter bløddyr (undtagen blæksprutter) har medført de laveste mængder; der henviser til, at det årlige globale udsmid toppede på omkring 18,8 mio. tons i 1989 og gradvist faldt til mindre end 10 mio. tons i 2014 (11); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at omfanget af det årlige udsmid i det globale havfiskeri anslås til at udgøre 9,1 mio. tons, hvilket udgør 10,8 % af den årlige gennemsnitlige fangst i 2010-2014; der henviser til, at fiskeri efter tun og andre pelagiske arter havde de laveste udsmidsrater, mens fiskeri af krebsdyr havde de højeste udsmidsrater; der henviser til, at fiskeri efter bundfisk har medført de største mængder udsmid, og fiskeri efter bløddyr (undtagen blæksprutter) har medført de laveste mængder; der henviser til, at det årlige globale udsmid toppede på omkring 18,8 mio. tons i 1989 og gradvist faldt til mindre end 10 mio. tons i 2014 (11);

| C. | der henviser til, at udsmid er en almindelig praksis inden for fiskeriet, der består i at smide uønskede fangster — enten døde eller levende — tilbage i havet, fordi der er tale om beskadigede fisk, undermålsfisk (minimumsstørrelsesbegrænsninger) eller om årsager vedrørende salgbarhed, manglende kvoter eller regler om fangstsammensætning; der henviser til, at det før indførelsen af landingsforpligtelsen ikke var tilladt at have undermålsfisk om bord eller at lande dem; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udsmid er en almindelig praksis inden for fiskeriet, der består i at smide uønskede fangster — enten døde eller levende — tilbage i havet, fordi der er tale om beskadigede fisk, undermålsfisk (minimumsstørrelsesbegrænsninger) eller om årsager vedrørende salgbarhed, manglende kvoter eller regler om fangstsammensætning; der henviser til, at det før indførelsen af landingsforpligtelsen ikke var tilladt at have undermålsfisk om bord eller at lande dem;

| D. | der henviser til, at uønskede fangster og udsmid er et stort spild af naturressourcer til konsum og kan have og ofte har en negativ indvirkning på en bæredygtig udnyttelse af fiskebestandene, de marine økosystemer og fiskeriets finansielle levedygtighed; der henviser til, at en vis grad af uønsket bifangst og udsmid er uundgåelig, navnlig i blandet fiskeri; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at uønskede fangster og udsmid er et stort spild af naturressourcer til konsum og kan have og ofte har en negativ indvirkning på en bæredygtig udnyttelse af fiskebestandene, de marine økosystemer og fiskeriets finansielle levedygtighed; der henviser til, at en vis grad af uønsket bifangst og udsmid er uundgåelig, navnlig i blandet fiskeri;

| E. | der henviser til, at det historisk høje udsmid inden for visse former for fiskeri i EU har udgjort et alvorligt problem for EU-fiskeriets bæredygtighed på lang sigt og sætter spørgsmålstegn ved EU-fiskeripolitikkens troværdighed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det historisk høje udsmid inden for visse former for fiskeri i EU har udgjort et alvorligt problem for EU-fiskeriets bæredygtighed på lang sigt og sætter spørgsmålstegn ved EU-fiskeripolitikkens troværdighed;

| F. | der henviser til, at det forbud mod highgrading (udsmid af salgbare fisk), som blev indført i EU i 2010, er blevet gennemført på utilstrækkelig vis; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det forbud mod highgrading (udsmid af salgbare fisk), som blev indført i EU i 2010, er blevet gennemført på utilstrækkelig vis;

| G. | der henviser til, at den fælles fiskeripolitik, som blev reformeret i 2013, skal sikre, at fiskeriets negative indvirkning på det marine økosystem minimeres, og indførte følgende mål: a) »gradvis eliminere udsmid efter en konkret og individuel vurdering og på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning ved at undgå og i videst muligt omfang reducere uønskede fangster og ved gradvis at sikre, at fangster af regulerede kommercielle arter landes« og b) »når det er nødvendigt, gøre bedst mulig brug af uønskede fangster uden at skabe et marked for de uønskede fangster, der er under bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den fælles fiskeripolitik, som blev reformeret i 2013, skal sikre, at fiskeriets negative indvirkning på det marine økosystem minimeres, og indførte følgende mål: a) »gradvis eliminere udsmid efter en konkret og individuel vurdering og på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning ved at undgå og i videst muligt omfang reducere uønskede fangster og ved gradvis at sikre, at fangster af regulerede kommercielle arter landes« og b) »når det er nødvendigt, gøre bedst mulig brug af uønskede fangster uden at skabe et marked for de uønskede fangster, der er under bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse«;

| H. | der henviser til, at der ikke foreligger pålidelige data om udsmid eller videnskabeligt belæg for at antage, at gennemførelsen af landingsforpligtelsen har ført til en betydelig reduktion af uønskede fangster; der henviser til, at dårlig gennemførelse kan have ført til, at fangsterne er blevet mindre synlige inden for visse former for fiskeri, og at den videnskabelige rådgivning og datakvaliteten er blevet forringet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ikke foreligger pålidelige data om udsmid eller videnskabeligt belæg for at antage, at gennemførelsen af landingsforpligtelsen har ført til en betydelig reduktion af uønskede fangster; der henviser til, at dårlig gennemførelse kan have ført til, at fangsterne er blevet mindre synlige inden for visse former for fiskeri, og at den videnskabelige rådgivning og datakvaliteten er blevet forringet;

| I. | der henviser til, at fiskerisektoren har gjort fremskridt med hensyn til at nå MSY-målet; der henviser til, at 99 % af de landinger i Østersøen, Nordsøen og Atlanterhavet i 2020, som udelukkende blev forvaltet af EU, og for hvilke der foreligger videnskabelige vurderinger, stammer fra bæredygtigt forvaltet fiskeri; der henviser til, at biomassen for fuldt vurderede bestande i det nordøstlige Atlanterhav var 48 % højere i 2018 end i 2003; der henviser til, at der fortsat er betydelige udfordringer, navnlig i Middelhavet og Sortehavet, hvor omkring 75 % af de bestande, der er videnskabeligt vurderet, overfiskes; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at fiskerisektoren har gjort fremskridt med hensyn til at nå MSY-målet; der henviser til, at 99 % af de landinger i Østersøen, Nordsøen og Atlanterhavet i 2020, som udelukkende blev forvaltet af EU, og for hvilke der foreligger videnskabelige vurderinger, stammer fra bæredygtigt forvaltet fiskeri; der henviser til, at biomassen for fuldt vurderede bestande i det nordøstlige Atlanterhav var 48 % højere i 2018 end i 2003; der henviser til, at der fortsat er betydelige udfordringer, navnlig i Middelhavet og Sortehavet, hvor omkring 75 % af de bestande, der er videnskabeligt vurderet, overfiskes;

| J. | der henviser til, at det i henhold til landingsforpligtelsen, der blev indfaset over en periode på fire år (2015-2019), er obligatorisk at lande alle fangster af regulerede arter, som er underlagt fangstbegrænsninger, og som i Middelhavet er omfattet af mindstemål i EU-farvande, eller i visse tilfælde EU-fartøjers fangster i internationale farvande og at fratrække dem fra gældende kvoter, og at det er forbudt at anvende undermålsfisk til direkte konsum; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det i henhold til landingsforpligtelsen, der blev indfaset over en periode på fire år (2015-2019), er obligatorisk at lande alle fangster af regulerede arter, som er underlagt fangstbegrænsninger, og som i Middelhavet er omfattet af mindstemål i EU-farvande, eller i visse tilfælde EU-fartøjers fangster i internationale farvande og at fratrække dem fra gældende kvoter, og at det er forbudt at anvende undermålsfisk til direkte konsum;

| K. | der henviser til, at der ifølge STECF (12) ikke er fremlagt oplysninger om gennemførelsen af landingsforpligtelsen for fjernfiskerflåder, der opererer uden for EU's farvande; der henviser til, at Det Rådgivende Råd for Højsøflåden understregede, at landingsforpligtelsen ikke gælder i praksis for EU-fartøjer, der fisker uden for EU's farvande; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der ifølge STECF (12) ikke er fremlagt oplysninger om gennemførelsen af landingsforpligtelsen for fjernfiskerflåder, der opererer uden for EU's farvande; der henviser til, at Det Rådgivende Råd for Højsøflåden understregede, at landingsforpligtelsen ikke gælder i praksis for EU-fartøjer, der fisker uden for EU's farvande;

| L. | der henviser til, at landede fisk under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse fortsat anvendes til fiskemel, dyrefoder eller som madding til tejnefiskeri med et lavt økonomisk udbytte; der henviser til, at disse alternative anvendelser er økonomisk gennemførlige, når der er en produktionsfacilitet i nærheden af landingshavnen, men at gennemførligheden falder (eller forsvinder), når der er behov for logistik og infrastruktur til langtransport eller investeringer i nye produktionsfaciliteter (13); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at landede fisk under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse fortsat anvendes til fiskemel, dyrefoder eller som madding til tejnefiskeri med et lavt økonomisk udbytte; der henviser til, at disse alternative anvendelser er økonomisk gennemførlige, når der er en produktionsfacilitet i nærheden af landingshavnen, men at gennemførligheden falder (eller forsvinder), når der er behov for logistik og infrastruktur til langtransport eller investeringer i nye produktionsfaciliteter (13);

| M. | der henviser til, at adskillige medlemsstater foreslår, at lovgivningen bør ændres, således at fisk under de relevante bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er omfattet af en landingsforpligtelse, anvendes til velgørende formål; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at adskillige medlemsstater foreslår, at lovgivningen bør ændres, således at fisk under de relevante bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er omfattet af en landingsforpligtelse, anvendes til velgørende formål;

| N. | der henviser til, at landingsforpligtelsen ikke er et fuldstændigt forbud mod udsmid, eftersom den kun gælder for regulerede arter (samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) og fiskeri med reguleret fiskeriindsats, for hvilket der er fastsat en minimumsstørrelse), og den omfatter undtagelser for fisk, der viser tegn på skader fra rovdyr, og undtagelser begrundet i høje overlevelsesrater og en de minimis-undtagelse på op til 5 % i tilfælde, hvor det er vanskeligt at opnå forbedret selektivitet, eller hvor håndtering af uønskede fangster medfører uforholdsmæssigt store omkostninger; der henviser til, at gennemførelsen af landingsforpligtelsen også afhænger af en omfattende anvendelse af midlertidige undtagelser, som kræver revision på grundlag af videnskabelig vurdering, hvilket tager tid og kræfter fra beslutningstagerne og fiskeriindustrien; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at landingsforpligtelsen ikke er et fuldstændigt forbud mod udsmid, eftersom den kun gælder for regulerede arter (samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) og fiskeri med reguleret fiskeriindsats, for hvilket der er fastsat en minimumsstørrelse), og den omfatter undtagelser for fisk, der viser tegn på skader fra rovdyr, og undtagelser begrundet i høje overlevelsesrater og en de minimis-undtagelse på op til 5 % i tilfælde, hvor det er vanskeligt at opnå forbedret selektivitet, eller hvor håndtering af uønskede fangster medfører uforholdsmæssigt store omkostninger; der henviser til, at gennemførelsen af landingsforpligtelsen også afhænger af en omfattende anvendelse af midlertidige undtagelser, som kræver revision på grundlag af videnskabelig vurdering, hvilket tager tid og kræfter fra beslutningstagerne og fiskeriindustrien;

| O. | der henviser til, at omfanget af udsmid varierer væsentligt fra region til region og art til art, og at udsmid er minimalt eller ikkeeksisterende i fiskeri, hvor hele eller størstedelen af fangsten har markedsværdi og udnyttes, hvilket er tilfældet hos de mindre eller traditionelle fiskere eller ved fiskeri, hvis produktion er bestemt til direkte konsum; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at omfanget af udsmid varierer væsentligt fra region til region og art til art, og at udsmid er minimalt eller ikkeeksisterende i fiskeri, hvor hele eller størstedelen af fangsten har markedsværdi og udnyttes, hvilket er tilfældet hos de mindre eller traditionelle fiskere eller ved fiskeri, hvis produktion er bestemt til direkte konsum;

| P. | der henviser til, at småfiskeri beskæftiger flere personer og anvender mere selektive redskaber, hvilket forvolder færre miljøskader og har en central social og økonomisk rolle som understreget i 2018-rapporten med titlen State of Mediterranean and Black Sea Fisheries (SoMFi) fra Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at småfiskeri beskæftiger flere personer og anvender mere selektive redskaber, hvilket forvolder færre miljøskader og har en central social og økonomisk rolle som understreget i 2018-rapporten med titlen State of Mediterranean and Black Sea Fisheries (SoMFi) fra Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM);

| Q. | der henviser til, at udsmid kan tjene som føde til en række ådselæderarter, lige fra fuglearter til mesopelagiske og bentiske arter, som er af betydning i den trofiske økologikæde; der henviser til, at videnskabelig litteratur konkluderer, at begrænsningen af udsmid som følge af landingsforpligtelsen kan påvirke bestande af nogle få arter i visse områder, men at det generelt er usandsynligt, at dette vil være tilfældet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at udsmid kan tjene som føde til en række ådselæderarter, lige fra fuglearter til mesopelagiske og bentiske arter, som er af betydning i den trofiske økologikæde; der henviser til, at videnskabelig litteratur konkluderer, at begrænsningen af udsmid som følge af landingsforpligtelsen kan påvirke bestande af nogle få arter i visse områder, men at det generelt er usandsynligt, at dette vil være tilfældet;

| R. | der henviser til, at »choke species« er de fiskearter eller -bestande, som en bestemt medlemsstat, en bestemt flåde eller et bestemt fartøj har færre muligheder for at fange (kvote) i forhold til andre arter; der henviser til, at en fuldstændig og streng overholdelse af landingsforpligtelsen, navnlig inden for blandet fiskeri, vil indebære en lukning af det relevante fiskeri (»choke«), når den (begrænsede) kvote af en art er blevet opbrugt, for at undgå yderligere fangster af den pågældende art; der henviser til, at choke-risikoen i blandet fiskeri fortsat er et alvorligt problem og kan have bidraget til den lave gennemførelse af landingsforpligtelsen og indskrænket udvekslingen af kvoter mellem medlemsstaterne, hvorved underudnyttelsen af fiskerimulighederne er blevet forværret; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at »choke species« er de fiskearter eller -bestande, som en bestemt medlemsstat, en bestemt flåde eller et bestemt fartøj har færre muligheder for at fange (kvote) i forhold til andre arter; der henviser til, at en fuldstændig og streng overholdelse af landingsforpligtelsen, navnlig inden for blandet fiskeri, vil indebære en lukning af det relevante fiskeri (»choke«), når den (begrænsede) kvote af en art er blevet opbrugt, for at undgå yderligere fangster af den pågældende art; der henviser til, at choke-risikoen i blandet fiskeri fortsat er et alvorligt problem og kan have bidraget til den lave gennemførelse af landingsforpligtelsen og indskrænket udvekslingen af kvoter mellem medlemsstaterne, hvorved underudnyttelsen af fiskerimulighederne er blevet forværret;

| S. | der henviser til, at selektivitet ikke fuldt ud vil løse problemerne inden for disse former for fiskerier, eftersom det kan være teknisk vanskeligt at reducere fangster af de relevante choke-bestande uden at forårsage store tab af andre salgbare fangster, hvilket vil skabe alvorlige økonomiske vanskeligheder for de pågældende fiskeriflåder; der henviser til, at der for nylig er blevet vedtaget kvotepuljer for bifangst for at imødegå situationen med hensyn til choke species, og effektiviteten heraf er endnu ikke blevet vurderet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at selektivitet ikke fuldt ud vil løse problemerne inden for disse former for fiskerier, eftersom det kan være teknisk vanskeligt at reducere fangster af de relevante choke-bestande uden at forårsage store tab af andre salgbare fangster, hvilket vil skabe alvorlige økonomiske vanskeligheder for de pågældende fiskeriflåder; der henviser til, at der for nylig er blevet vedtaget kvotepuljer for bifangst for at imødegå situationen med hensyn til choke species, og effektiviteten heraf er endnu ikke blevet vurderet;

| T. | der henviser til, at mængden af uønskede fisk, der fanges i nettet og trækkes om bord, i første omgang kan reduceres betydeligt gennem rumlig og tidsbestemt undgåelse og tekniske selektivitetsforanstaltninger, hvorved håndteringstiden, brændstofforbruget og lagerbehovet reduceres; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at mængden af uønskede fisk, der fanges i nettet og trækkes om bord, i første omgang kan reduceres betydeligt gennem rumlig og tidsbestemt undgåelse og tekniske selektivitetsforanstaltninger, hvorved håndteringstiden, brændstofforbruget og lagerbehovet reduceres;

| U. | der henviser til, at STECF understreger, at relativt få foranstaltninger, der har til formål at øge selektiviteten, var indeholdt i de fælles henstillinger fra medlemsstaternes regionale sammenslutninger om gennemførelsen af landingsforpligtelsen i 2021; der henviser til, at antallet af pilotprojekter til afprøvning af mere selektive redskaber eller undgåelsesstrategier i overensstemmelse med artikel 14 i den fælles fiskeripolitik har været faldende; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at STECF understreger, at relativt få foranstaltninger, der har til formål at øge selektiviteten, var indeholdt i de fælles henstillinger fra medlemsstaternes regionale sammenslutninger om gennemførelsen af landingsforpligtelsen i 2021; der henviser til, at antallet af pilotprojekter til afprøvning af mere selektive redskaber eller undgåelsesstrategier i overensstemmelse med artikel 14 i den fælles fiskeripolitik har været faldende;

| V. | der henviser til, at Rådet i de seneste år har fjernet flere arter fra listen over TAC'er, hvorved de ligeledes er blevet fjernet fra landingsforpligtelsen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Rådet i de seneste år har fjernet flere arter fra listen over TAC'er, hvorved de ligeledes er blevet fjernet fra landingsforpligtelsen;

| W. | der henviser til, at landingsforpligtelsen er et instrument til at nå den fælles fiskeripolitiks mål om selektivitet og ikke et mål i sig selv; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at landingsforpligtelsen er et instrument til at nå den fælles fiskeripolitiks mål om selektivitet og ikke et mål i sig selv;

| X. | der henviser til, at der for nylig er blevet vedtaget kvotepuljer for bifangst for at imødegå situationen med hensyn til choke species; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at der for nylig er blevet vedtaget kvotepuljer for bifangst for at imødegå situationen med hensyn til choke species;

| Y. | der henviser til, at udsmid af uønskede fangster er et fænomen, der findes inden for fiskeri i hele verden, og ikke udelukkende er et problem i Europa; der henviser til, at EU's farvande er kendetegnet ved deres store forekomst af blandet fiskeri; der henviser til, at adskillige tredjelande og selvstyrende områder har indført forbud mod udsmid i forskelligt omfang, herunder Canada, Færøerne, Norge, Island, Chile og New Zealand; der henviser til, at andre tredjelande, f.eks. USA, ikke har forbudt udsmid, men derimod har anvendt andre strategier i deres lovgivning på fiskeriområdet for at reducere uønskede fangster; der henviser til, at forbuddet mod udsmid i Norge og Island er blevet ændret hen over 30 år som reaktion på specifikke problemer; der henviser til, at indvirkningen af forbuddet mod udsmid i Chile endnu ikke kendes fuldt ud, fordi det først er ved at blive gennemført nu; der henviser til, at udsmid fortsat er et stort problem i forvaltningen af fiskeriet i New Zealand; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at udsmid af uønskede fangster er et fænomen, der findes inden for fiskeri i hele verden, og ikke udelukkende er et problem i Europa; der henviser til, at EU's farvande er kendetegnet ved deres store forekomst af blandet fiskeri; der henviser til, at adskillige tredjelande og selvstyrende områder har indført forbud mod udsmid i forskelligt omfang, herunder Canada, Færøerne, Norge, Island, Chile og New Zealand; der henviser til, at andre tredjelande, f.eks. USA, ikke har forbudt udsmid, men derimod har anvendt andre strategier i deres lovgivning på fiskeriområdet for at reducere uønskede fangster; der henviser til, at forbuddet mod udsmid i Norge og Island er blevet ændret hen over 30 år som reaktion på specifikke problemer; der henviser til, at indvirkningen af forbuddet mod udsmid i Chile endnu ikke kendes fuldt ud, fordi det først er ved at blive gennemført nu; der henviser til, at udsmid fortsat er et stort problem i forvaltningen af fiskeriet i New Zealand;

| Z. | der henviser til, at det princip om relativ stabilitet, der først blev indført i grundforordningen om den fælles fiskeripolitik i 1983 og gennemført af forordningen om TAC'er og kvoter fra samme år, fastsætter en fordelingsnøgle for TAC'er pr. medlemsstat, som er baseret på tildelingsprincipperne om historiske fangster (1973-1978), afhængighed som angivet i Haagpræferencerne fra 1976 og jurisdiktionsbetingede tab (1973-1976); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at det princip om relativ stabilitet, der først blev indført i grundforordningen om den fælles fiskeripolitik i 1983 og gennemført af forordningen om TAC'er og kvoter fra samme år, fastsætter en fordelingsnøgle for TAC'er pr. medlemsstat, som er baseret på tildelingsprincipperne om historiske fangster (1973-1978), afhængighed som angivet i Haagpræferencerne fra 1976 og jurisdiktionsbetingede tab (1973-1976);

| AA. | der henviser til, at der er offentliggjort næsten 4 000 videnskabelige artikler om udsmid, hvoraf over 3 700 vedrører industrielt fiskeri, mens færre end 200 artikler fokuserer på kystfiskeri af mindre omfang; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at der er offentliggjort næsten 4 000 videnskabelige artikler om udsmid, hvoraf over 3 700 vedrører industrielt fiskeri, mens færre end 200 artikler fokuserer på kystfiskeri af mindre omfang;

| AB. | der henviser til, at mange marine arter på tværs af forskellige grupper siden omkring 1950 har undergået forandringer i geografisk udbredelse og sæsonaktivitet som følge af havopvarmning og biogeokemiske ændringer, såsom ilttab, af deres levesteder, hvilket har resulteret i ændringer i arternes sammensætning, bestandstæthed og biomasseproduktion i økosystemerne, lige fra ækvator til polerne; der henviser til, at ændringen i fordelingen af fiskebestandene har indvirkning på den fremtidige fiskeriforvaltning og dermed også på gennemførelsen af landingsforpligtelsen; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at mange marine arter på tværs af forskellige grupper siden omkring 1950 har undergået forandringer i geografisk udbredelse og sæsonaktivitet som følge af havopvarmning og biogeokemiske ændringer, såsom ilttab, af deres levesteder, hvilket har resulteret i ændringer i arternes sammensætning, bestandstæthed og biomasseproduktion i økosystemerne, lige fra ækvator til polerne; der henviser til, at ændringen i fordelingen af fiskebestandene har indvirkning på den fremtidige fiskeriforvaltning og dermed også på gennemførelsen af landingsforpligtelsen;

| AC. | der henviser til, at Kommissionen gennemførte en socioøkonomisk konsekvensanalyse af politikker til begrænsning af udsmid forud for sit forslag til en ny grundforordning for den fælles fiskeripolitik i juli 2011, men at den indtil videre ikke har foretaget en grundig analyse af dens socioøkonomiske indvirkning på sikkerheden om bord eller givet svar på de betænkeligheder vedrørende gennemførelsen, som de rådgivende råd og medlemsstaterne har givet udtryk for; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Kommissionen gennemførte en socioøkonomisk konsekvensanalyse af politikker til begrænsning af udsmid forud for sit forslag til en ny grundforordning for den fælles fiskeripolitik i juli 2011, men at den indtil videre ikke har foretaget en grundig analyse af dens socioøkonomiske indvirkning på sikkerheden om bord eller givet svar på de betænkeligheder vedrørende gennemførelsen, som de rådgivende råd og medlemsstaterne har givet udtryk for;

| AD. | der henviser til, at det stadig er ukendt, i hvilket omfang udsmid er blevet reduceret; der henviser til, at op til fem medlemsstater ikke har besvaret Kommissionens spørgeskema om gennemførelsen af landingsforpligtelsen for 2019, og at to af disse medlemsstater ikke har svaret de seneste tre år; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at det stadig er ukendt, i hvilket omfang udsmid er blevet reduceret; der henviser til, at op til fem medlemsstater ikke har besvaret Kommissionens spørgeskema om gennemførelsen af landingsforpligtelsen for 2019, og at to af disse medlemsstater ikke har svaret de seneste tre år;

| AE. | der henviser til, at forskelle i kontrollen og håndhævelsen af landingsforpligtelsen kan føre til ulige konkurrencevilkår i og mellem medlemsstaterne; der henviser til, at EFCA i sine rapporter om evaluering af overholdelsen af landingsforpligtelsen konstaterede, at medlemsstaternes gennemførelse var utilstrækkelig, og fremsatte henstillinger med henblik på at forbedre kontrollen; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at forskelle i kontrollen og håndhævelsen af landingsforpligtelsen kan føre til ulige konkurrencevilkår i og mellem medlemsstaterne; der henviser til, at EFCA i sine rapporter om evaluering af overholdelsen af landingsforpligtelsen konstaterede, at medlemsstaternes gennemførelse var utilstrækkelig, og fremsatte henstillinger med henblik på at forbedre kontrollen;

| AF. | der henviser til, at Kommissionen skal fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik, herunder landingsforpligtelsen, inden den 31. december 2022; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at Kommissionen skal fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik, herunder landingsforpligtelsen, inden den 31. december 2022;

| 1. | bekræfter EU's overordnede mål om at sikre en bæredygtig udnyttelse af fiskebestandene og beskyttelse af de marine økosystemer; fremhæver, at begrænsning af udsmid og minimering af uønskede fangster er en offentlig politisk prioritet, der er blevet udformet som reaktion på bekymringer over ansvarlighed, bevarelse og spild af naturressourcer samt det videnskabelige behov for fuldt ud at tage højde for alle kilder til fiskeridødelighed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager, at Kommissionens årlige rapporter om status over den fælles fiskeripolitik indeholder meget få oplysninger om gennemførelsen af landingsforpligtelsen, og at de hidtil ikke har indeholdt oplysninger om, i hvilket omfang udsmid er blevet begrænset i henhold til forpligtelsen, og ikke har analyseret forpligtelsens socioøkonomiske indvirkning eller indvirkningen af dens gennemførelse på sikkerheden om bord på fiskerfartøjer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anerkender, at indførelsen af landingsforpligtelsen udgør et paradigmeskift i EU's fiskeriforvaltning og en af de største udfordringer i EU's fiskeriforvaltnings historie — fra registrering af landinger, og i visse tilfælde endda obligatorisk udsmid, til et system, der registrerer hele fangsten — som sammen med indførelsen af MSY-politikken uundgåeligt har haft en række kort- og langsigtede miljømæssige og socioøkonomiske konsekvenser af vidtrækkende betydning; understreger behovet for en vurdering af landingsforpligtelsens socioøkonomiske konsekvenser; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noterer sig, at MSY-politikken ikke indebærer, at der ikke bliver udsmid, og at udsmid ikke betyder, at MSY ikke kan opnås — der kan findes dokumentation for begge påstande inden for mange bestande, herunder bifangstarter; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver de fremskridt, der er gjort med hensyn til at samarbejde med interessenter, og de skridt, der er taget for at forbedre selektiviteten; bemærker imidlertid, at gennemførelsen af landingsforpligtelsen i henhold til Kommissionen og STECF fortsat er lav samlet set, og at udsmid sker i et omfang, der nogenlunde svarer til omfanget i årene før indførelsen af landingsforpligtelsen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | anerkender, at der siden 2010 har været en forpligtelse til at registrere udsmid i logbogen i henhold til fiskerikontrolforordningen; beklager, at der trods indførelsen af landingsforpligtelsen stadig er begrænsede pålidelige data og begrænset pålidelig viden om omfanget af udsmid, at antallet af præventive TAC'er er steget, hvorimod antallet af analytiske TAC'er er faldet, og at tilgængeligheden af videnskabelige oplysninger om bestandenes tilstand ikke er blevet væsentligt forbedret; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at landingsforpligtelsen fortsat giver anledning til bekymring i fiskerisektoren og i det videnskabelige samfund på grund af hindringer af forskellig art; påpeger, at fiskerisektorens kilder til bekymring er manglen på passende infrastruktur i havnene, stigende driftsomkostninger, manglende incitamenter til overholdelse fra myndighedernes side og vanskeligheder med at opnå større selektivitet inden for visse former for fiskeri uden at bringe fiskeriets økonomiske levedygtighed i fare, navnlig i blandet fiskeri, der er udsat for en høj risiko for choke-situationer, hvilket fører til underudnyttelse af de disponible kvoter og potentiel tidlig lukning af fiskeriet og skaber alvorlige økonomiske vanskeligheder for de berørte flåder; bemærker, at der indtil videre kun er indberettet to tilfælde: søtunge (Belgien) og storøjet tun (Frankrig); |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at vanskelighederne i forbindelse med gennemførelsen af forbuddet mod udsmid har ført til et negativt billede af fiskerne og fiskerisektorens indsats på trods af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå MSY-målet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | noterer sig de nylige foranstaltninger, der er truffet indtil nu — kvoteudvekslinger og kvotepuljer for bifangstarter — selv om disse foranstaltninger overvejende er ikkepermanente og genstand for forhandlinger mellem medlemsstaterne, og at effektiviteten heraf stadig skal vurderes grundigt; fremhæver behovet for at fjerne administrative hindringer for en effektiv gennemførelse af landingsforpligtelsen og for at fremme udviklingen og udbredelsen af nye selektive redskaber og videreudvikle effektive planer for reduktion af bifangster med henblik på at genopbygge sårbare bestande; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver den mulige og nødvendige anvendelse af de undtagelser (høj overlevelsesrate og de minimis), der er fastsat i forordningen med henblik på at lette gennemførelsen og modvirke mulige choke-situationer; minder om, at der skal fremlægges pålidelig og præcis dokumentation og pålidelige og præcise data, og anbefaler, at proceduren for indrømmelse af undtagelser strømlines, herunder at der foretages en bedre indsamling af videnskabelige data; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at STECF har anerkendt, at kvaliteten af indsendte dokumenter til understøttelse af undtagelserne generelt er forbedret, siden de første fælles henstillinger blev indsendt i 2014; erkender, at det kan være udfordrende at tilvejebringe data og oplysninger til støtte for undtagelserne som følge af karakteren af de krævede data; bemærker imidlertid med bekymring, at STECF har fremført, at der er mange tilfælde, hvor de fremlagte oplysninger og data ikke er specifikke med hensyn til arter og/eller fiskeri, og at de samme undersøgelser og antagelser anvendes til at understøtte mange undtagelser; understreger, at fraværet af arts- og fiskerispecifikke data og oplysninger gør det vanskeligt at vurdere den sandsynlige indvirkning af en foreslået undtagelse, eller hvorvidt undtagelsen opfylder betingelserne for undtagelserne vedrørende de minimis eller høj overlevelsesrate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | udtrykker bekymring over, at en gradvis reduktion af visse fleksible ordninger, f.eks. de minimis-undtagelsen, kan medføre eller forværre choke-effekten og føre til lukning af fiskeriet; understreger behovet for fortsat at udvikle effektive planer for reduktion af bifangster inden for mindre selektivt fiskeri som f.eks. pelagisk trawling; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at landingsforpligtelsen ikke er et mål i sig selv, men et redskab til at fremme forbedringer inden for fiskeri og operationel adfærd, tilskynde til udvikling og anvendelse af mere selektive redskaber, der minimerer uønskede fangster, og forbedre fangstdokumentationen med henblik på at opnå en bedre forståelse og videnskabelig vurdering af fiskebestandene; noterer sig, at mange fiskere ikke er enige i forbindelsen mellem målene for gennemførelsen af landingsforpligtelsen og gennemførelsen heraf, hvilket har en tendens til at vanskeliggøre overholdelsen; erkender, at det kræver tid og tilstrækkelig viden at opfylde dette endelige mål, men at der også er behov for en større indsats for at fremme en fælles forståelse heraf og omsætte resultaterne af de undersøgelser, som forskere og fiskere har foretaget for at forbedre selektiviteten og reducere uønskede fangster, til praksis; opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte planer for at forbedre selektiviteten, herunder ved i givet fald at bruge incitamenter til anvendelse af mere selektivt udstyr; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger de specifikke forhold i regionerne i den yderste periferi, navnlig med hensyn til fartøjer, aldrende flåder og havne med reduceret opbevarings- og forarbejdningskapacitet, som kan gøre landingsforpligtelsen upraktisk; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at omfanget af udsmid varierer meget mellem de forskellige former for fiskeri og havområder, hvilket fører til den opfattelse, at en universalløsning måske ikke er den optimale strategi til at tilskynde fiskerne til at blive mere selektive; opfordrer Kommissionen til at udpege de vigtigste mangler og foreslå tilpassede og skræddersyede løsninger til de specifikke former for fiskeri i hvert havområde, idet opmærksomheden især rettes mod småfiskeri, navnlig i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at den nuværende retlige ramme udgør medlemsstaternes retsgrundlag for aktivt at samarbejde om at definere selektive fiskeriregler på en mere fleksibel måde og anvende videnskabeligt dokumenterede modvirkningsværktøjer; opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres samarbejde gennem en regional tilgang, herunder inddragelse af relevante interessenter og rådgivende råd, og til at gøre fuld brug af de tilskud, der er til rådighed for dem til dette formål; gentager behovet for at sikre lige vilkår i gennemførelsen af landingsforpligtelsen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over resultaterne af de seneste videnskabelige undersøgelser (f.eks. DiscardLess, MINOUW og Life iSEAS) om innovative selektive redskaber, undgåelsesstrategier og ændringer af fartøjer med henblik på håndtering af uønskede fangster om bord; finder det nødvendigt at fortsætte forskningsindsatsen for at forbedre de selektive redskaber, undgåelsesstrategierne og håndteringen af uønskede fangster; glæder sig over forslaget »Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters« og mener, at en mission inden for sunde oceaner, have, kystfarvande og indre farvande vil fremme udviklingen af løsninger, som der er et presserende behov for, og som har direkte indvirkning på fiskerisektoren og den bæredygtige anvendelse og forvaltning af oceanernes ressourcer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at effektive fiskeriforvaltningssystemer, herunder at alle elementer kan anvendes med henblik på at gennemføre landingsforpligtelsen korrekt og opfylde den fælles fiskeripolitiks mål, skal understøttes af nøjagtig og pålidelig fangstdokumentation og videnskabelige data; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på fuldt ud at gennemføre gældende EU-lovgivning, hvis der er behov herfor, og til at træffe yderligere foranstaltninger til at sikre fuld dokumentation og dataindsamling på en måde, der står i et rimeligt forhold til fangstkapaciteten hos den ikkeindustrielle kystfiskerflåde; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er bekymret over manglen på ordentlig kontrol med og overholdelse af landingsforpligtelsen og understreger den negative indvirkning af sådanne mangler på bæredygtigheden, også som følge af fastsættelsen af TAC'er baseret på den samlede fangst, herunder såkaldte »supplementer« til at dække fisk, der tidligere blev smidt ud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver, at de mange regler, undtagelser og fritagelser, der er vedtaget i løbet af de seneste år, komplicerer gennemførelsen af landingsforpligtelsen og EFCA's evaluering af overholdelsen, hvilket gør det vanskeligere at nå målene om at beskytte og forbedre fiskeriets bæredygtighed; understreger, at anvendelsen af undtagelserne i den fælles fiskeripolitik er af allerstørste betydning for gennemførelsen af landingsforpligtelsen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer til en bedre anvendelse af nye teknologier og digitale løsninger, som udvikles i et samarbejde mellem fiskerisektoren og medlemsstaternes myndigheder, med henblik på at forbedre overvågningen, kontrollen og tilsynet under fuld overholdelse af retten til privatlivets fred og forretningshemmeligheder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger den afgørende rolle, som fiskere og andre interessenter spiller med hensyn til at gennemføre politikker og dermed fremme en kultur med overholdelse og gradvise ændringer, der kan tilpasses, af reglerne for landingsforpligtelser over tid; fremhæver de yderligere fordele ved frivillige og incitamentsbaserede ordninger for at forbedre fiskernes inddragelse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at en forbedring af selektiviteten fortsat skal prioriteres højt, men at gennemførelsen af landingsforpligtelsen kræver en tværsektoriel tilgang og skabelse af klare incitamenter for at tilskynde til bedste praksis inden for modvirkning; anbefaler følgende ledsageforanstaltninger og forvaltningsværktøjer:






  a) | yderligere anvendelse og optimering af kvotebaserede værktøjer i overensstemmelse med principperne i den fælles fiskeripolitik, og forudsat at der indføres effektive kontrolforanstaltninger, såsom: |
| --- | --- | --- |

23.

a)

yderligere anvendelse og optimering af kvotebaserede værktøjer i overensstemmelse med principperne i den fælles fiskeripolitik, og forudsat at der indføres effektive kontrolforanstaltninger, såsom:

| — | kvotefordeling i overensstemmelse med den forventede fangstsammensætning |
| --- | --- |

—

kvotefordeling i overensstemmelse med den forventede fangstsammensætning

| — | tilpasninger gennem udveksling af kvoter med andre medlemsstater og tilgrænsende tredjelande, som EU deler bestande med, gennemført på en fleksibel og effektiv måde for at undgå underudnyttelse af kvoter, f.eks. ved at stræbe efter permanente mekanismer og ikke kun mekanismer, der fornys årligt, efter fastsættelsen af TAC'er og kvoter i overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning |
| --- | --- |

—

tilpasninger gennem udveksling af kvoter med andre medlemsstater og tilgrænsende tredjelande, som EU deler bestande med, gennemført på en fleksibel og effektiv måde for at undgå underudnyttelse af kvoter, f.eks. ved at stræbe efter permanente mekanismer og ikke kun mekanismer, der fornys årligt, efter fastsættelsen af TAC'er og kvoter i overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning

| — | tildeling af anslået udsmidsandel af kvoter til fiskere, navnlig fiskere, der fisker i mindre målestok, og som vælger at anvende mere selektive redskaber |
| --- | --- |

—

tildeling af anslået udsmidsandel af kvoter til fiskere, navnlig fiskere, der fisker i mindre målestok, og som vælger at anvende mere selektive redskaber

| b) | undersøgelse af muligheden for at gennemføre en strategi for maritim fysisk planlægning og områdebaseret forvaltning for at undgå udsmid ved at lede fiskerne hen til områder, hvor der er mindre sandsynlighed for forekomst af undermålsfisk, samtidig med at det sikres, at sådanne foranstaltninger ikke fører til omfattende ikkeanvendelse af andre arter med handelsmål |
| --- | --- |

b)

undersøgelse af muligheden for at gennemføre en strategi for maritim fysisk planlægning og områdebaseret forvaltning for at undgå udsmid ved at lede fiskerne hen til områder, hvor der er mindre sandsynlighed for forekomst af undermålsfisk, samtidig med at det sikres, at sådanne foranstaltninger ikke fører til omfattende ikkeanvendelse af andre arter med handelsmål

| c) | større fleksibilitet, således at fiskerne har mulighed for at vælge redskabsløsninger, kombineret med større ansvar for dokumentation (fuld fangstdokumentation) |
| --- | --- |

c)

større fleksibilitet, således at fiskerne har mulighed for at vælge redskabsløsninger, kombineret med større ansvar for dokumentation (fuld fangstdokumentation)

| d) | tilvejebringelse af fleksible mekanismer til godkendelse af nye typer selektive redskaber for at tilskynde interessenter til at ansøge om og gennemføre pilotprojekter |
| --- | --- |

d)

tilvejebringelse af fleksible mekanismer til godkendelse af nye typer selektive redskaber for at tilskynde interessenter til at ansøge om og gennemføre pilotprojekter

| e) | eksklusiv adgang til fiskeriområder eller tidsperioder for at tilskynde til selektivitet |
| --- | --- |

e)

eksklusiv adgang til fiskeriområder eller tidsperioder for at tilskynde til selektivitet

| f) | vedtagelse af strategier for at sikre bedst mulig udnyttelse af uønskede fangster til andre formål end konsum uden at skabe efterspørgsel efter undermålsfisk, og forudsat at det er muligt for fiskerne i økonomisk og operationel henseende |
| --- | --- |

f)

vedtagelse af strategier for at sikre bedst mulig udnyttelse af uønskede fangster til andre formål end konsum uden at skabe efterspørgsel efter undermålsfisk, og forudsat at det er muligt for fiskerne i økonomisk og operationel henseende

| g) | udarbejdelse af en oversigt over udsmid som en statusangivelse for uønskede fangster i de forskellige fiskerier og områder med henblik på en bedre udvikling af regionale bifangstplaner, der inddrager medlemsstaterne og fiskeriindustrien, og som støttes af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond |
| --- | --- |

g)

udarbejdelse af en oversigt over udsmid som en statusangivelse for uønskede fangster i de forskellige fiskerier og områder med henblik på en bedre udvikling af regionale bifangstplaner, der inddrager medlemsstaterne og fiskeriindustrien, og som støttes af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond

| h) | anvendelse og udvikling af frivillige og incitamentsbaserede kunstig intelligens-redskaber, der kan øge selektiviteten og kontrollen og forbedre artsidentifikationen, i samarbejde med fiskerisektoren og medlemsstaternes myndigheder |
| --- | --- |

h)

anvendelse og udvikling af frivillige og incitamentsbaserede kunstig intelligens-redskaber, der kan øge selektiviteten og kontrollen og forbedre artsidentifikationen, i samarbejde med fiskerisektoren og medlemsstaternes myndigheder

| i) | progressiv indførelse af kravet om overholdelse af den samme politik for udsmid i forbindelse med import af fiskerivarer fra tredjelande med det formål at fjerne komparative ulemper og illoyal konkurrence for EU's flåde, samtidig med at der arbejdes hen imod bedre beskyttelse af de globale fiskeressourcer |
| --- | --- |

i)

progressiv indførelse af kravet om overholdelse af den samme politik for udsmid i forbindelse med import af fiskerivarer fra tredjelande med det formål at fjerne komparative ulemper og illoyal konkurrence for EU's flåde, samtidig med at der arbejdes hen imod bedre beskyttelse af de globale fiskeressourcer

| j) | fornyelse af Kommissionens forpligtelse til årligt at aflægge rapport om status for den fælles fiskeripolitik og gennemførelsen af landingsforpligtelsen og fremlæggelse af flere oplysninger om dens gennemførelse, herunder de socioøkonomiske virkninger og bl.a. brændstofforbrug, lagerplads, indvirkningen på sikkerheden og arbejdsvilkårene om bord på fiskerfartøjer, reduktionen af udsmid og uønskede fangster og den forbedrede status for bestandene (MSY); |
| --- | --- |

j)

fornyelse af Kommissionens forpligtelse til årligt at aflægge rapport om status for den fælles fiskeripolitik og gennemførelsen af landingsforpligtelsen og fremlæggelse af flere oplysninger om dens gennemførelse, herunder de socioøkonomiske virkninger og bl.a. brændstofforbrug, lagerplads, indvirkningen på sikkerheden og arbejdsvilkårene om bord på fiskerfartøjer, reduktionen af udsmid og uønskede fangster og den forbedrede status for bestandene (MSY);

| 24. | opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af den evalueringsrapport vedrørende gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik, der skal forelægges i 2022, især:






  a) | at vurdere, i hvilket omfang udsmidet i henhold til landingsforpligtelsen er blevet reduceret, og om den har bidraget til at forbedre status for bestandene (MSY) og til at mindske indvirkningen på det marine økosystem |
| --- | --- | --- |

24.

a)

at vurdere, i hvilket omfang udsmidet i henhold til landingsforpligtelsen er blevet reduceret, og om den har bidraget til at forbedre status for bestandene (MSY) og til at mindske indvirkningen på det marine økosystem

| b) | at vurdere de socioøkonomiske konsekvenser af landingsforpligtelsen, aflønningssystemet, antallet af besætningsmedlemmer og sikkerheds- og arbejdsvilkårene om bord i overensstemmelse med FAO's og ILO's henstillinger |
| --- | --- |

b)

at vurdere de socioøkonomiske konsekvenser af landingsforpligtelsen, aflønningssystemet, antallet af besætningsmedlemmer og sikkerheds- og arbejdsvilkårene om bord i overensstemmelse med FAO's og ILO's henstillinger

| c) | at identificere og overvåge fiskeri, hvor det af den videnskabelige dokumentation fremgår, at det i øjeblikket er vanskeligt at opnå øget selektivitet |
| --- | --- |

c)

at identificere og overvåge fiskeri, hvor det af den videnskabelige dokumentation fremgår, at det i øjeblikket er vanskeligt at opnå øget selektivitet

| d) | at vurdere effektiviteten og anvendeligheden af de for nylig vedtagne kvotepuljer for bifangst som et effektivt og anvendeligt redskab til at imødegå situationer med choke species |
| --- | --- |

d)

at vurdere effektiviteten og anvendeligheden af de for nylig vedtagne kvotepuljer for bifangst som et effektivt og anvendeligt redskab til at imødegå situationer med choke species

| e) | at vurdere indvirkningen på bæredygtigheden af de arter, som Rådet har fjernet fra listen over bestande, der er undergivet TAC'er i de seneste år, og evaluere de potentielle konsekvenser af genindførelsen heraf i henhold til TAC-ordningen |
| --- | --- |

e)

at vurdere indvirkningen på bæredygtigheden af de arter, som Rådet har fjernet fra listen over bestande, der er undergivet TAC'er i de seneste år, og evaluere de potentielle konsekvenser af genindførelsen heraf i henhold til TAC-ordningen

| f) | at identificere og fjerne de administrative vanskeligheder i forbindelse med udvikling og gennemførelse af selektivitetspilotprojekter, som hæmmer fiskeres bestræbelser på at blive mere selektive |
| --- | --- |

f)

at identificere og fjerne de administrative vanskeligheder i forbindelse med udvikling og gennemførelse af selektivitetspilotprojekter, som hæmmer fiskeres bestræbelser på at blive mere selektive

| g) | at identificere kommercielle og/eller velgørende muligheder i en indsats for at få den bedst mulige udnyttelse af de uundgåelige landede fangster under de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser og uønskede fangster for at undgå spild af naturressourcer og undgå at bringe den fælles fiskeripolitiks bæredygtighedsmål i fare |
| --- | --- |

g)

at identificere kommercielle og/eller velgørende muligheder i en indsats for at få den bedst mulige udnyttelse af de uundgåelige landede fangster under de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser og uønskede fangster for at undgå spild af naturressourcer og undgå at bringe den fælles fiskeripolitiks bæredygtighedsmål i fare

| h) | at vurdere, om den nuværende politik for landingsforpligtelsen er egnet til formålet, og evaluere, om det er muligt at tilpasse landingsforpligtelsen fra sag til sag efter fiskeri og/eller bestand |
| --- | --- |

h)

at vurdere, om den nuværende politik for landingsforpligtelsen er egnet til formålet, og evaluere, om det er muligt at tilpasse landingsforpligtelsen fra sag til sag efter fiskeri og/eller bestand

| i) | at vurdere veje til bedre tilpasning og forenkling af artikel 15 i den fælles fiskeripolitik med henblik på at lette gennemførelsen heraf og alle interessenters forståelse heraf og navnlig medlemsstaternes anvendelse af de tilgængelige instrumenter inden for de eksisterende lovgivningsmæssige rammer for at forbedre selektiviteten og begrænse uønskede fangster; |
| --- | --- |

i)

at vurdere veje til bedre tilpasning og forenkling af artikel 15 i den fælles fiskeripolitik med henblik på at lette gennemførelsen heraf og alle interessenters forståelse heraf og navnlig medlemsstaternes anvendelse af de tilgængelige instrumenter inden for de eksisterende lovgivningsmæssige rammer for at forbedre selektiviteten og begrænse uønskede fangster;

| 25. | opfordrer Kommissionen til på grundlag af denne evaluering og, hvis det er relevant, at forelægge et lovgivningsmæssigt forslag med henblik på bedre at nå målene om at reducere udsmid og forbedre bestandene; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver den bekymring, at bestande, der deles med tredjelande, ikke altid er underkastet de samme bestemmelser om udsmid; understreger behovet for gradvis konvergens med hensyn til fiskeriforvaltningens hovedformål for at sikre de højeste standarder for opnåelse af en god miljømæssig status i det delte marine økosystem, fiskeriaktiviteternes bæredygtighed og opretholdelse af lige konkurrencevilkår med tredjelande, navnlig Det Forende Kongerige; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22.

(2)  EUT L 198 af 25.7.2019, s. 105.

(3)  EUT L 25 af 31.1.2017, s. 12.

(4)  Borges, L., The unintended impact of the European discard ban, ICES Journal of Marine Science, bind 78, udgave 1, januar-februar 2021, s. 134-141, https://doi.org/10.1093/icesjms/fsaa200

(5)  Landing Obligation and Choke Species in Multispecies and Mixed Fisheries — The North Sea.

(6)  Landing Obligation and Choke Species in Multispecies and Mixed Fisheries — The North Western Waters.

(7)  Landing Obligation and Choke Species in Multispecies and Mixed Fisheries — The South Western Waters.

(8)  Discard ban, landing obligation and MSY in the Western Mediterranean Sea — the Spanish case.

(9)  Discard ban, landing obligation and MSY in the Western Mediterranean Sea — the Italian case.

(10)  Uhlmann, Sven & Ulrich, Clara & Kennelly, Steven. (2019). The European Landing Obligation Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries: Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries.

(11)  A third assessment of global marine fisheries discards, FAO, 2019.

(12)  Evaluation of Member States' Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019) (STECF-Adhoc-20-02).

(13)  Market outlets for unwanted catches. EUMOFA. 2020.

---

Onsdag den 19. maj 2021

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/18

---

P9_TA(2021)0236

Udfordringer for arrangører af sportsbegivenheder i det digitale miljø

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 med henstillinger til Kommissionen om udfordringer for arrangører af sportsbegivenheder i det digitale miljø (2020/2073(INL))

(2022/C 15/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 114 i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 114 i TEUF,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 7, 8, 11 og 16, artikel 17, stk. 2, og artikel 47 og 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 7, 8, 11 og 16, artikel 17, stk. 2, og artikel 47 og 52,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (1),

| — | der henviser til Kommissionens erklæring om arrangører af sportsbegivenheder, der er knyttet som bilag til Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophavsret på det digitale indre marked (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens erklæring om arrangører af sportsbegivenheder, der er knyttet som bilag til Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophavsret på det digitale indre marked (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 af 17. april 2019 om regler for udøvelse af ophavsretten og beslægtede rettigheder, der gælder for visse af TV- og radioselskabernes onlinetransmissioner samt retransmissioner af TV- og radioprogrammer, og om ændring af Rådets direktiv 93/83/EØF (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 af 17. april 2019 om regler for udøvelse af ophavsretten og beslægtede rettigheder, der gælder for visse af TV- og radioselskabernes onlinetransmissioner samt retransmissioner af TV- og radioprogrammer, og om ændring af Rådets direktiv 93/83/EØF (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1128 af 14. juni 2017 om grænseoverskridende portabilitet af onlineindholdstjenester i det indre marked (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1128 af 14. juni 2017 om grænseoverskridende portabilitet af onlineindholdstjenester i det indre marked (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (5) (håndhævelsesdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (5) (håndhævelsesdirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»direktivet om elektronisk handel«) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»direktivet om elektronisk handel«) (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (8),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2018/334 af 1. marts 2018 om foranstaltninger til effektiv bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet (9) og Kommissionens meddelelse af 28. september 2017 til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet: Større ansvar for onlineplatforme« (COM(2017)0555), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (EU) 2018/334 af 1. marts 2018 om foranstaltninger til effektiv bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet (9) og Kommissionens meddelelse af 28. september 2017 til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet: Større ansvar for onlineplatforme« (COM(2017)0555),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. november 2017 til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Retningslinjer vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder« (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. november 2017 til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Retningslinjer vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder« (COM(2017)0708),

| — | der henviser til aftalememorandummet af 25. juni 2018 om onlinereklamer og intellektuelle ejendomsrettigheder, som Kommissionen har befordret, og Kommissionens rapport om funktionen af aftalememorandummet om onlinereklamer og intellektuelle ejendomsrettigheder (SWD(2020)0167), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalememorandummet af 25. juni 2018 om onlinereklamer og intellektuelle ejendomsrettigheder, som Kommissionen har befordret, og Kommissionens rapport om funktionen af aftalememorandummet om onlinereklamer og intellektuelle ejendomsrettigheder (SWD(2020)0167),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0139/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0139/2021),

| A. | der henviser til, at sport spiller en afgørende rolle for Unionens sociale, kulturelle og økonomiske velstand og fremmer fælles værdier med hensyn til solidaritet, mangfoldighed og social inklusion, idet den yder væsentlige bidrag til økonomien og den sociale udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at sport spiller en afgørende rolle for Unionens sociale, kulturelle og økonomiske velstand og fremmer fælles værdier med hensyn til solidaritet, mangfoldighed og social inklusion, idet den yder væsentlige bidrag til økonomien og den sociale udvikling;

| B. | der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 165 i TEUF bidrager til fremme af sport i Europa og i den forbindelse tager hensyn til sportens specifikke forhold; der henviser til, at der også bør tages hensyn til sportens bidrag til at nå Unionens overordnede mål såsom miljøbeskyttelse, digitalisering og inklusion, og at Unionen bør sigte mod yderligere at udvikle og bevare sportens europæiske dimension i det digitale miljø; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 165 i TEUF bidrager til fremme af sport i Europa og i den forbindelse tager hensyn til sportens specifikke forhold; der henviser til, at der også bør tages hensyn til sportens bidrag til at nå Unionens overordnede mål såsom miljøbeskyttelse, digitalisering og inklusion, og at Unionen bør sigte mod yderligere at udvikle og bevare sportens europæiske dimension i det digitale miljø;

| C. | der henviser til, at sport desuden fremmer og bibringer værdier som gensidig respekt og forståelse, solidaritet, lighed, inklusion, mangfoldighed, retfærdighed, samarbejde og aktivt medborgerskab, samtidig med at den i væsentlig grad bidrager til uddannelsesmæssige og kulturelle værdier og kan betragtes som en kulturel og social nødvendighed; der henviser til, at det er afgørende, at disse værdier fremmes af arrangører af sportsbegivenheder, radio- og TV-selskaber, onlineformidlere, nationale myndigheder og andre interessenter i sportssektoren; der henviser til, at Unionens sportspolitik skal støtte både den professionelle sports og amatørsportens mål og hensigter og kan bidrage til at imødegå tværnationale udfordringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at sport desuden fremmer og bibringer værdier som gensidig respekt og forståelse, solidaritet, lighed, inklusion, mangfoldighed, retfærdighed, samarbejde og aktivt medborgerskab, samtidig med at den i væsentlig grad bidrager til uddannelsesmæssige og kulturelle værdier og kan betragtes som en kulturel og social nødvendighed; der henviser til, at det er afgørende, at disse værdier fremmes af arrangører af sportsbegivenheder, radio- og TV-selskaber, onlineformidlere, nationale myndigheder og andre interessenter i sportssektoren; der henviser til, at Unionens sportspolitik skal støtte både den professionelle sports og amatørsportens mål og hensigter og kan bidrage til at imødegå tværnationale udfordringer;

| D. | der henviser til, at sport fungerer som en vektor for integration; der henviser til, at sportsinteressenter, kommuner og sportsverdenen bør samarbejde om at bevæge sig i retningen af en mere bæredygtig og inklusiv sportssektor ved at lette deltagelse i sportsbegivenheder for alle befolkningsgrupper, navnlig personer med færre muligheder, uanset alder, køn, handicap eller etnisk oprindelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at sport fungerer som en vektor for integration; der henviser til, at sportsinteressenter, kommuner og sportsverdenen bør samarbejde om at bevæge sig i retningen af en mere bæredygtig og inklusiv sportssektor ved at lette deltagelse i sportsbegivenheder for alle befolkningsgrupper, navnlig personer med færre muligheder, uanset alder, køn, handicap eller etnisk oprindelse;

| E. | der henviser til, at fankultur er en uundværlig del af sportsoplevelsen og ikke bare er et bagtæppe for markedsføring af et produkt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fankultur er en uundværlig del af sportsoplevelsen og ikke bare er et bagtæppe for markedsføring af et produkt;

| F. | der henviser til, at sportsrelaterede sektorer tegner sig for 2,12 % af Unionens BNP og 2,72 % af beskæftigelsen i Unionen; der henviser til, at sportsbegivenheder har store afsmittende virkninger for området hvad angår deltagelse i sig selv og i økonomisk henseende; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at sportsrelaterede sektorer tegner sig for 2,12 % af Unionens BNP og 2,72 % af beskæftigelsen i Unionen; der henviser til, at sportsbegivenheder har store afsmittende virkninger for området hvad angår deltagelse i sig selv og i økonomisk henseende;

| G. | der henviser til, at breddeidrætten er grundlaget for det professionelle niveau, da de små sportsklubber udgør rygraden i den europæiske breddeidræt og yder et væsentligt bidrag til udviklingen af unge idrætsudøvere og for det meste arbejder på frivillig basis; der henviser til, at 35 millioner amatører bidrager til udviklingen af breddeidræt og udbredelsen af sportens værdier; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at breddeidrætten er grundlaget for det professionelle niveau, da de små sportsklubber udgør rygraden i den europæiske breddeidræt og yder et væsentligt bidrag til udviklingen af unge idrætsudøvere og for det meste arbejder på frivillig basis; der henviser til, at 35 millioner amatører bidrager til udviklingen af breddeidræt og udbredelsen af sportens værdier;

| H. | der henviser til, at udviklingen af det digitale miljø og af nye teknologier har gjort det lettere for alle fans at få adgang til transmissioner af sportsbegivenheder på alle mulige slags enheder, hvilket har øget den potentielle eksponering for ulovligt indhold og øget antallet af personer, der kan få adgang til sådanne transmissioner, og har givet muligheder for, at sportsgrene, der traditionelt ikke transmitteres, kan få mere synlighed; der henviser til, at den endvidere har fremmet udviklingen af nye onlineforretningsmodeller og skabt nye måder at generere indtægter på; der henviser til, at den samtidig har befordret ulovlig transmission af sportsbegivenheder og piratkopiering på nettet i og uden for Unionen, hvilket er til skade for såvel professionel idræt som breddeidræt og truer tilrettelæggelsen og bæredygtigheden af sportsbegivenheder og den finansielle stabilitet i hele sportssektoren; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udviklingen af det digitale miljø og af nye teknologier har gjort det lettere for alle fans at få adgang til transmissioner af sportsbegivenheder på alle mulige slags enheder, hvilket har øget den potentielle eksponering for ulovligt indhold og øget antallet af personer, der kan få adgang til sådanne transmissioner, og har givet muligheder for, at sportsgrene, der traditionelt ikke transmitteres, kan få mere synlighed; der henviser til, at den endvidere har fremmet udviklingen af nye onlineforretningsmodeller og skabt nye måder at generere indtægter på; der henviser til, at den samtidig har befordret ulovlig transmission af sportsbegivenheder og piratkopiering på nettet i og uden for Unionen, hvilket er til skade for såvel professionel idræt som breddeidræt og truer tilrettelæggelsen og bæredygtigheden af sportsbegivenheder og den finansielle stabilitet i hele sportssektoren;

| I. | der henviser til, at beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at betydningen og rækkevidden af de grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i chartret, skal fastlægges i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols relevante retspraksis; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at betydningen og rækkevidden af de grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i chartret, skal fastlægges i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols relevante retspraksis;

| J. | der henviser til, at en fankultur, der er baseret på friheden til at dele og opleve sportsbegivenheder, både i realtid og før eller efter livesportsbegivenheder, er et vigtigt element af den rolle, som sport spiller i de europæiske samfund; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en fankultur, der er baseret på friheden til at dele og opleve sportsbegivenheder, både i realtid og før eller efter livesportsbegivenheder, er et vigtigt element af den rolle, som sport spiller i de europæiske samfund;

| K. | der henviser til, at ulovlig transmission af sportsbegivenheder og udbredelse af ulovligt indhold online ikke blot påfører sektoren betydelig økonomisk skade, idet der opstår tab af abonnements- og reklameindtægter, men også er skadeligt for slutbrugere såsom fans og forbrugere, f.eks. fordi sådanne slutbrugere bliver udsat for tyveri af personoplysninger, malware eller anden onlinerelateret skade; der henviser til, at ulovlig transmission af sportsbegivenheder ofte er en del af kriminelle organisationers voksende aktiviteter; der henviser til, at onlinepiratkopiering ikke kun berører livetransmissioner af sport, der er tilgængelige gennem abonnementstjenester, men også gratis transmissioner af sportsbegivenheder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ulovlig transmission af sportsbegivenheder og udbredelse af ulovligt indhold online ikke blot påfører sektoren betydelig økonomisk skade, idet der opstår tab af abonnements- og reklameindtægter, men også er skadeligt for slutbrugere såsom fans og forbrugere, f.eks. fordi sådanne slutbrugere bliver udsat for tyveri af personoplysninger, malware eller anden onlinerelateret skade; der henviser til, at ulovlig transmission af sportsbegivenheder ofte er en del af kriminelle organisationers voksende aktiviteter; der henviser til, at onlinepiratkopiering ikke kun berører livetransmissioner af sport, der er tilgængelige gennem abonnementstjenester, men også gratis transmissioner af sportsbegivenheder;

| L. | der henviser til, at covid-19-pandemien og begrænsningen af adgangen til sportsbegivenheder har ført til et fald i salget af billetter til sportsbegivenheder og samtidig skabt muligheder for at udvikle abonnementer på sportskanaler og for at udvide publikummet for online- og TV-transmissioner og for ulovlig streaming af sportsbegivenheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at covid-19-pandemien og begrænsningen af adgangen til sportsbegivenheder har ført til et fald i salget af billetter til sportsbegivenheder og samtidig skabt muligheder for at udvikle abonnementer på sportskanaler og for at udvide publikummet for online- og TV-transmissioner og for ulovlig streaming af sportsbegivenheder;

| M. | der henviser til, at i modsætning til andre sektorer ligger størstedelen af en transmitteret sportsbegivenheds værdi i, at den sendes direkte, og størstedelen af denne værdi går tabt, når begivenheden er slut; der henviser til, at ulovlig streaming af transmissioner af sportsbegivenheder er mest skadeligt i de første 30 minutter af deres visning online; der henviser til, at der derfor og kun i denne sammenhæng er behov for en øjeblikkelig reaktion for at bringe ulovlig transmission af sportsbegivenheder på nettet til ophør; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at i modsætning til andre sektorer ligger størstedelen af en transmitteret sportsbegivenheds værdi i, at den sendes direkte, og størstedelen af denne værdi går tabt, når begivenheden er slut; der henviser til, at ulovlig streaming af transmissioner af sportsbegivenheder er mest skadeligt i de første 30 minutter af deres visning online; der henviser til, at der derfor og kun i denne sammenhæng er behov for en øjeblikkelig reaktion for at bringe ulovlig transmission af sportsbegivenheder på nettet til ophør;

| N. | der henviser til, at indsatsen bør fokusere på, hvor streaming af ulovligt indhold kommer fra, nemlig dem, der muliggør de ulovlige websteder, og ikke på enkeltpersoner såsom fans og forbrugere, som ufrivilligt og ubevidst er involveret i ulovlig streaming; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at indsatsen bør fokusere på, hvor streaming af ulovligt indhold kommer fra, nemlig dem, der muliggør de ulovlige websteder, og ikke på enkeltpersoner såsom fans og forbrugere, som ufrivilligt og ubevidst er involveret i ulovlig streaming;

| O. | der henviser til, at der i de senere år er opstået en bred vifte af nye multimediekanaler til ulovlig distribution af livesportsbegivenheder, og at ulovlig brug af internetfjernsyn (IPTV) er særlig fremtrædende som følge af dets stadig større udbredelse; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der i de senere år er opstået en bred vifte af nye multimediekanaler til ulovlig distribution af livesportsbegivenheder, og at ulovlig brug af internetfjernsyn (IPTV) er særlig fremtrædende som følge af dets stadig større udbredelse;

| P. | der henviser til, at der skal skelnes mellem ulovlig transmission af en hel sportsbegivenhed og korte sekvenser, som deles mellem og af fans, der tilhører en fankultur, med det formål at fremhæve forekomster af f.eks. hadefuld tale og racisme; der henviser til, at der også skal skelnes mellem sådanne ulovlige transmissioner og indhold, der deles lovligt under hensyntagen til de begrænsninger og undtagelser, der er fastsat i ophavsretslovgivningen, eller indhold, som journalister deler med henblik på at informere offentligheden, sådan som der er taget højde for i direktivet om audiovisuelle medietjenester; der henviser til, at foranstaltninger, der har til formål at beskytte senderettigheder mod ulovlig brug og piratkopiering, ikke må have indvirkning på pressefriheden eller nyhedsmediernes evne til at informere borgerne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der skal skelnes mellem ulovlig transmission af en hel sportsbegivenhed og korte sekvenser, som deles mellem og af fans, der tilhører en fankultur, med det formål at fremhæve forekomster af f.eks. hadefuld tale og racisme; der henviser til, at der også skal skelnes mellem sådanne ulovlige transmissioner og indhold, der deles lovligt under hensyntagen til de begrænsninger og undtagelser, der er fastsat i ophavsretslovgivningen, eller indhold, som journalister deler med henblik på at informere offentligheden, sådan som der er taget højde for i direktivet om audiovisuelle medietjenester; der henviser til, at foranstaltninger, der har til formål at beskytte senderettigheder mod ulovlig brug og piratkopiering, ikke må have indvirkning på pressefriheden eller nyhedsmediernes evne til at informere borgerne;

| Q. | der henviser til, at visse større sportsbegivenheder er af generel samfundsinteresse, og at alle borgere derfor bør sikres adgang til oplysninger i realtid om dem, ligesom de ikke må være underlagt uberettigede eller ulovlige begrænsninger; der henviser til, at dette også gælder de nyhedsjournalister og andre journalister, som måtte levere sådanne oplysninger i realtid; der henviser til, at medlemsstaterne bør støtte transmission af store sportsbegivenheder på gratis kanaler som en form for populærkultur, der spiller en vigtig rolle i borgernes liv; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at visse større sportsbegivenheder er af generel samfundsinteresse, og at alle borgere derfor bør sikres adgang til oplysninger i realtid om dem, ligesom de ikke må være underlagt uberettigede eller ulovlige begrænsninger; der henviser til, at dette også gælder de nyhedsjournalister og andre journalister, som måtte levere sådanne oplysninger i realtid; der henviser til, at medlemsstaterne bør støtte transmission af store sportsbegivenheder på gratis kanaler som en form for populærkultur, der spiller en vigtig rolle i borgernes liv;

| R. | der henviser til, at antallet af rettighedsindehavere, formidlere og andre tjenesteudbydere, som udvikler softwareværktøjer, der er i stand til at udpege ulovlig transmission af livesportsbegivenheder med en minimal fejlmargen, er støt stigende; der samtidig henviser til, at pålideligheden af de anmeldelser, som disse rettighedsindehavere, formidlere og andre tjenesteudbydere foretager, afhænger af nøjagtigheden og den tekniske kvalitet af de softwareværktøjer, som de anvender til at afdække ulovlig transmission af livesportsbegivenheder; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at antallet af rettighedsindehavere, formidlere og andre tjenesteudbydere, som udvikler softwareværktøjer, der er i stand til at udpege ulovlig transmission af livesportsbegivenheder med en minimal fejlmargen, er støt stigende; der samtidig henviser til, at pålideligheden af de anmeldelser, som disse rettighedsindehavere, formidlere og andre tjenesteudbydere foretager, afhænger af nøjagtigheden og den tekniske kvalitet af de softwareværktøjer, som de anvender til at afdække ulovlig transmission af livesportsbegivenheder;

| S. | der henviser til, at de rettighedsindehavere, formidlere og andre tjenesteudbydere, hvis softwareværktøjer på effektiv og pålidelig vis kan udpege ulovlig transmission af livesportsbegivenheder, bør betragtes som »certificerede pålidelige indberettere«; der henviser til, at der bør kræves efterlevelse af standarder for kvalitet og præcision for juridisk at blive betragtet som certificeret pålidelig indberetter; der henviser til, at et certifikat baseret på fælles EU-krav ville være den foretrukne løsning for at sikre sammenhængende og effektiv anerkendelse af pålidelige indberettere; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at de rettighedsindehavere, formidlere og andre tjenesteudbydere, hvis softwareværktøjer på effektiv og pålidelig vis kan udpege ulovlig transmission af livesportsbegivenheder, bør betragtes som »certificerede pålidelige indberettere«; der henviser til, at der bør kræves efterlevelse af standarder for kvalitet og præcision for juridisk at blive betragtet som certificeret pålidelig indberetter; der henviser til, at et certifikat baseret på fælles EU-krav ville være den foretrukne løsning for at sikre sammenhængende og effektiv anerkendelse af pålidelige indberettere;

| T. | der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne bør fremme forskning og innovation, som har til formål at udvikle forbedrede softwareværktøjer til udpegelse og indberetning af ulovlig transmission af livesportsbegivenheder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne bør fremme forskning og innovation, som har til formål at udvikle forbedrede softwareværktøjer til udpegelse og indberetning af ulovlig transmission af livesportsbegivenheder;

| U. | der henviser til, at sportsbegivenheder ikke er genstand for ophavsretsbeskyttelse i henhold til EU-retten, men at de som sådan har en unik og original karakter, der kan gøre dem til materiale, som det er værd at beskytte på linje med ophavsretligt beskyttede værker; der henviser til, at der i EU-retten ikke er nogen harmoniseret beskyttelse af arrangører af sportsbegivenheder som sådan; der henviser til, at lovgivningen i nogle medlemsstater dog yder specifik beskyttelse af arrangører af sportsbegivenheder, hvilket skaber retlig usikkerhed og en fragmentering af Unionens regelsæt; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at sportsbegivenheder ikke er genstand for ophavsretsbeskyttelse i henhold til EU-retten, men at de som sådan har en unik og original karakter, der kan gøre dem til materiale, som det er værd at beskytte på linje med ophavsretligt beskyttede værker; der henviser til, at der i EU-retten ikke er nogen harmoniseret beskyttelse af arrangører af sportsbegivenheder som sådan; der henviser til, at lovgivningen i nogle medlemsstater dog yder specifik beskyttelse af arrangører af sportsbegivenheder, hvilket skaber retlig usikkerhed og en fragmentering af Unionens regelsæt;

| V. | der henviser til, at EU-retten fastlægger en generel ramme for anmeldelses- og indgrebsordninger, der gør det muligt at fjerne eller deaktivere adgangen til ulovlige oplysninger gemt af formidlere; der henviser til, at der i EU-retten er fastsat regler for civile håndhævelsesforanstaltninger, som retslige eller administrative myndigheder kan træffe for på visse betingelser at forhindre eller standse krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at EU-retten fastlægger en generel ramme for anmeldelses- og indgrebsordninger, der gør det muligt at fjerne eller deaktivere adgangen til ulovlige oplysninger gemt af formidlere; der henviser til, at der i EU-retten er fastsat regler for civile håndhævelsesforanstaltninger, som retslige eller administrative myndigheder kan træffe for på visse betingelser at forhindre eller standse krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder;

| W. | der henviser til, at den nuværende retlige ramme imidlertid ikke muliggør de øjeblikkelige foranstaltninger, som er nødvendige for at gribe ind over for ulovlig transmission af livesportsbegivenheder; der henviser til, at nogle medlemsstater endvidere har vedtaget regler om anmeldelses- og indgrebsordninger, som ikke er harmoniserede på EU-plan; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den nuværende retlige ramme imidlertid ikke muliggør de øjeblikkelige foranstaltninger, som er nødvendige for at gribe ind over for ulovlig transmission af livesportsbegivenheder; der henviser til, at nogle medlemsstater endvidere har vedtaget regler om anmeldelses- og indgrebsordninger, som ikke er harmoniserede på EU-plan;

Indledning og generelle bemærkninger

| 1. | anmoder om, at Kommissionen efter at have foretaget den fornødne konsekvensanalyse uden unødig forsinkelse på grundlag af artikel 114 i TEUF fremsætter et lovgivningsforslag i overensstemmelse med henstillingerne i bilaget; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at sport bidrager væsentligt til social inklusion, uddannelse og erhvervsuddannelse, jobskabelse, beskæftigelsesegnethed og folkesundhed i Unionen; mener også, at indtægterne fra tilrettelæggelsen af sportsbegivenheder i højere grad bør bidrage til at finansiere sportsaktiviteter, der gavner samfundet, og således afspejle sportens sociale betydning; bemærker, at midlerne til breddeidræt i mange europæiske lande direkte afhænger af indtægterne fra retten til transmission af sportsbegivenheder; fremhæver derfor behovet for øget finansiel solidaritet i sportsøkosystemet og bemærker, at en del af de pågældende indtægter bør rettes mod udviklingen af breddeidræt, parasport og sport, der får mindre mediedækning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til Europa-Parlamentets beslutning om ophavsret på det digitale indre marked, der blev vedtaget i marts 2019, i henhold til hvilken »Kommissionen [vil] vurdere udfordringerne for arrangører af sportsbegivenheder i det digitale miljø, navnlig spørgsmål vedrørende ulovlige onlinetransmissioner af sportsudsendelser«; |
| --- | --- |

3.

Sportsbegivenheder og intellektuelle ejendomsrettigheder

| 4. | bemærker, at sportsbegivenheder som sådan ikke kan være omfattet af ophavsretlig beskyttelse; minder om, at EU-retten i modsætning til lovgivningen i nogle medlemsstater ikke fastsætter en specifik rettighed for arrangører af sportsbegivenheder; minder om, at nogle medlemsstater giver mulighed for at nægte eller opstille betingelser for adgang til begivenheder baseret på kontraktforholdet, og at EU-retten giver producenterne af de første filmoptagelser en beslægtet ret for så vidt angår originalen og kopier af deres film; anerkender, at retlig beskyttelse, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder, er vigtigt for arrangører af sportsbegivenheder, navnlig i forbindelse med udstedelsen af licenser til transmissionsrettigheder for de sportsbegivenheder, de arrangerer, eftersom udnyttelse af de pågældende rettigheder udgør en relevant indtægtskilde, efterfulgt af sponsorering, annoncering og merchandising; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at krænkelser af transmissionsrettigheder inden for sport truer dens finansiering på lang sigt; |
| --- | --- |

5.

Onlinepiratkopiering af transmissioner af livesportsbegivenheder

| 6. | mener, at den største udfordring for arrangører af sportsbegivenheder, som kræver en lovgivningsmæssig reaktion på EU-plan, er at tackle onlinepiratkopiering af sportsbegivenheder, der sendes direkte, og hvis økonomiske værdi ligger i selve den direkte transmission; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at ulovlig streaming af sportsbegivenheder er et voksende fænomen, som er skadeligt for sportsøkosystemet og slutbrugerne, der kan blive udsat for forskellige former for skade såsom identitetstyveri, malware (f.eks. fra gratis apps eller tyveri af kreditkortoplysninger og andre personoplysninger) eller anden onlinerelateret skade; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at arrangører af sportsbegivenheder investerer betydelige finansielle, tekniske og menneskelige ressourcer for at håndtere piratkopiering på internettet og indgå i en dialog med tjenesteudbydere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener samtidig, at arrangører af sportsbegivenheder bør bidrage til en europæisk sportsmodel, der bidrager til udviklingen af sport og er i overensstemmelse med sociale og uddannelsesmæssige mål; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at den lovlige tilrådighedsstillelse af sportsindhold bør fremmes bedre i Unionen, og opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger, der gør det lettere for forbrugerne at finde lovlige metoder til at få adgang til sportsindhold; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at ajourføre listen over sådanne adgangsmetoder på Agorateka.eu og sikre, at platformen videreudvikles; understreger, at ansvaret for ulovlig transmission af sportsbegivenheder ligger hos udbyderne af webstreaming og platformene og ikke hos forbrugerne, som ofte utilsigtet støder på ulovligt onlineindhold og bør informeres yderligere om de lovlige alternativer; |
| --- | --- |

10.

Behov for en effektiv håndhævelse af rettighederne

| 11. | understreger, at håndhævelsesprocedurerne skal være så hurtige som muligt i betragtning af den specifikke karakter af direkte transmissioner af sportsbegivenheder og den kendsgerning, at deres værdi primært er begrænset til den pågældende sportsbegivenheds varighed; mener dog, at den nuværende retlige ramme for påbud og for anmeldelses- og fjernelsesordninger ikke altid sikrer en effektiv og rettidig håndhævelse af rettighederne med henblik på at gribe ind over for ulovlige direkte transmissioner af sportsbegivenheder; mener derfor, at der hurtigst muligt bør træffes konkrete foranstaltninger, der er specifikke for direkte transmissioner af sportsbegivenheder, med henblik på at tilpasse den nuværende retlige ramme til — og gøre den egnet til — disse specifikke udfordringer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer til, at fjernelsen eller deaktiveringen af adgangen til onlineformidleres direkte sportstransmissioner, der krænker rettigheder, skal ske øjeblikkeligt eller så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder senest 30 minutter efter modtagelsen af anmeldelsen fra rettighedshaverne eller fra en certificeret pålidelig indberetter om eksistensen af en sådan ulovlig transmission; understreger, at »øjeblikkeligt« i forbindelse med denne beslutning skal forstås som øjeblikkeligt eller så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder senest 30 minutter efter modtagelsen af anmeldelsen fra rettighedshaverne eller fra en certificeret pålidelig indberetter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er af den opfattelse, at en fjernelse i realtid bør være det tilstræbte mål i tilfælde af direkte sportstransmissioner, der krænker rettigheder, forudsat at der ikke er nogen tvivl om, hvem der ejer de pågældende rettigheder, og at transmissionen af den pågældende sportsbegivenhed ikke er tilladt; understreger dog, at sådanne foranstaltninger skal overholde det generelle retsprincip om ikke at pålægge en generel overvågningsforpligtelse; |
| --- | --- |

13.

Grænseoverskridende håndhævelse af rettighederne

| 14. | understreger ligeledes, at den generelle ramme, der er fastlagt i EU-retten, ikke anvendes ensartet på nationalt plan, og at de civile retsplejeregler og anmeldelses- og fjernelsesordningerne er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; er af den opfattelse, at håndhævelsesværktøjerne i den grænseoverskridende sammenhæng ikke er effektive; opfordrer til yderligere harmonisering af procedurer og retsmidler i Unionen med henblik på at adressere den særlige karakter af direkte transmissioner af sportsbegivenheder i forbindelse med pakken med retsakten om digitale tjenester og andre potentielle lovgivningsforslag; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at nationale retshåndhævende organer og myndigheder kæmper med en række udfordringer såsom mangel på ressourcer og uddannet personale; understreger, hvor vigtigt det er at sikre tæt samarbejde og udveksling af bedste praksis mellem relevante myndigheder på EU-plan, nationale myndigheder og relevante aktører for at styrke den generelle infrastruktur i hele Unionen; |
| --- | --- |

15.

Anmeldelses- og indgrebsprocedurer

| 16. | minder om, at visse onlinetjenesteudbydere i henhold til direktivet om elektronisk handel straks skal tage skridt til at fjerne eller deaktivere adgangen til ulovlig information, de har oplagret, når de får konkret kendskab til eller bliver bevidste om denne gennem anmeldelser, der er sendt til dem; fastholder, at anmeldelses- og indgrebsproceduren bør danne grundlag for foranstaltninger til afhjælpning af problemer med ulovligt indhold i Unionen; mener dog, at den nuværende anmeldelses- og fjernelsesprocedure ikke muliggør en hurtig håndhævelse på en måde, der sikrer effektive retsmidler, når man tager de specifikke kendetegn ved direkte sportsbegivenheder i betragtning; understreger, at enhver bestemmelse, der skal vedtages vedrørende et specifikt emne, skal være i overensstemmelse med den generelle ramme, der er fastsat i den relevante EU-ret; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om Europa-Parlamentets beslutning om en retsakt om digitale tjenester: tilpasning af handels- og civilretlige regler til kommercielle enheder, der opererer online (10), hvori Kommissionen anmodes om at sikre, at indholdshostingplatforme handler hurtigt for at gøre indhold utilgængeligt eller fjerne det; er af den opfattelse, at der bør oprettes en mekanisme med certificerede pålidelige indberettere, hvorigennem en ulovlig transmission af en direkte sportsbegivenhed, som er anmeldt af en certificeret pålidelig indberetter, øjeblikkeligt fjernes, eller adgangen til en sådan transmission deaktiveres, uden at det berører gennemførelsen af en klage- og søgsmålsmekanisme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at sportsindhold ofte bearbejdes teknisk, hvilket ikke efterlader nogen tvivl om, hvem der har ret til at sende det online, og at arrangørerne af sportsbegivenheder — i deres egenskab af rettighedshavere — kender alle deres officielle indehavere af licenser, hvilket muliggør en utvetydig afsløring af ulovlige streamingtjenester; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insisterer på, at udbydere af streamingservere og streamingplatforme bør indføre specifikke fjernelsesværktøjer eller -foranstaltninger med henblik på at fjerne eller deaktivere adgangen til ulovlige direkte transmissioner af sportsbegivenheder, der er tilgængelige på deres tjenester; |
| --- | --- |

19.

Blokeringspåbud

| 20. | bemærker, at påbudsprocedurerne er relativt lange og normalt først får virkning, efter at transmissionen er afsluttet; påpeger, at der eksisterer praksis indført på nationalt plan, såsom livepåbud og dynamiske påbud, der har vist sig at være en metode til at tackle piratkopiering af transmissioner af sportsbegivenheder på en mere effektiv måde; opfordrer Kommissionen til at vurdere konsekvenserne og hensigtsmæssigheden af at indføre påbudsprocedurer med sigte på at muliggøre deaktivering af adgangen til eller fjernelse af ulovligt indhold vedrørende direkte sportsbegivenheder på nettet i realtid baseret på modellen med »livepåbud« om blokering og »dynamiske påbud«; |
| --- | --- |

20.

| 21. | insisterer på, at det i forbindelse med påbud om at fjerne eller deaktivere adgangen til ulovlige transmissioner af sportsbegivenheder på nettet — uanset hvordan de gennemføres — skal sikres, at foranstaltningerne udelukkende rettes mod ulovligt indhold og ikke indebærer vilkårlig og overdreven blokering af lovligt indhold; henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, hvorefter den ulovlige karakter af specifikt indhold ikke berettiger en medfølgende blokering af lovligt indhold, der hostes på samme websted eller server; |
| --- | --- |

21.

Sikkerhedsforanstaltninger

| 22. | anerkender, at en blokering i realtid kan påvirke de grundlæggende rettigheder, hvis den undtagelsesvis gør lovligt indhold utilgængeligt; understreger derfor nødvendigheden af sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at den retlige ramme skaber den rette balance mellem behovet for håndhævelsesforanstaltningernes effektivitet og behovet for at beskytte tredjemands rettigheder; mener i den henseende, at håndhævelsesforanstaltningerne til beskyttelse af indhold, der sendes direkte, bør være effektive og forholdsmæssige, navnlig for små virksomheder, SMV'er og nystartede virksomheder, og at de bør omfatte adgang til effektive retsmidler, relevante oplysninger om den påståede krænkelse af de berørte tjenesteudbydere og internetbrugere og passende sikkerhedsforanstaltninger med hensyn til beskyttelse af grundlæggende rettigheder og personoplysninger; |
| --- | --- |

22.

Beslægtet rettighed og sui generis-rettighed for arrangører af sportsbegivenheder

| 23. | bemærker, at der i EU-retten ikke er taget højde for en beslægtet rettighed til ophavsretten for arrangører af sportsbegivenheder, men at nogle medlemsstater har indført specifikke rettigheder for arrangører af sportsbegivenheder i deres lovgivning, herunder en ny »beslægtet rettighed« til ophavsretten; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at indførelsen i EU-retten af en ny rettighed for arrangører af sportsbegivenheder ikke vil udgøre en løsning hvad angår de udfordringer, de har som følge af en manglende effektiv og rettidig håndhævelse af deres eksisterende rettigheder; |
| --- | --- |

24.

Andre foranstaltninger

| 25. | opfordrer til, at samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, rettighedshaverne og formidlerne styrkes; opfordrer endvidere Kommissionen til inden for sit kompetenceområde at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre eksisterende infrastruktur og foranstaltninger; |
| --- | --- |

25.

Afsluttende aspekter

| 26. | finder, at det forslag, der anmodes om, er uden finansielle følgevirkninger; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og henstillingerne i bilaget til Kommissionen og Rådet. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92.

(2)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 231.

(3)  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 82.

(4)  EUT L 168 af 30.6.2017, s. 1.

(5)  EUT L 157 af 30.4.2004, s. 45.

(6)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(7)  EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

(8)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(9)  EUT L 63 af 6.3.2018, s. 50.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0273.

---

BILAG TIL BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

A.   PRINCIPPER OG FORMÅL MED DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Unionens nuværende retlige ramme bør ændres for at yde passende og effektiv juridisk beskyttelse af rettighederne med hensyn til direkte sportsbegivenheder. Dette skal opnås ved at tage hensyn til følgende målsætninger og principper:

| — | at forbedre Unionens nuværende retlige ramme om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder med hensyn til direkte sportsbegivenheder og gøre den mere effektiv i betragtning af dens specifikke karakter og navnlig sådanne begivenheders kortsigtede værdi, på grundlag af praksis i medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

at forbedre Unionens nuværende retlige ramme om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder med hensyn til direkte sportsbegivenheder og gøre den mere effektiv i betragtning af dens specifikke karakter og navnlig sådanne begivenheders kortsigtede værdi, på grundlag af praksis i medlemsstaterne

| — | at indføre et EU-system, der fastsætter fælles kriterier for certificering af »pålidelige indberettere« |
| --- | --- |

—

at indføre et EU-system, der fastsætter fælles kriterier for certificering af »pålidelige indberettere«

| — | at præcisere den eksisterende lovgivning og vedtage konkrete foranstaltninger for at sikre en øjeblikkelig fjernelse eller deaktivering af adgangen til ulovligt indhold vedrørende direkte sportsbegivenheder på nettet, herunder ulovligt indhold vedrørende direkte sportsbegivenheder på nettet, som er anmeldt af en certificeret pålidelig indberetter, for effektivt at tackle ulovlige direkte transmissioner af sportsbegivenheder, og at forstå »øjeblikkeligt« som øjeblikkeligt eller så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder senest 30 minutter efter modtagelsen af anmeldelsen fra rettighedshaverne eller fra certificerede pålidelige indberettere |
| --- | --- |

—

at præcisere den eksisterende lovgivning og vedtage konkrete foranstaltninger for at sikre en øjeblikkelig fjernelse eller deaktivering af adgangen til ulovligt indhold vedrørende direkte sportsbegivenheder på nettet, herunder ulovligt indhold vedrørende direkte sportsbegivenheder på nettet, som er anmeldt af en certificeret pålidelig indberetter, for effektivt at tackle ulovlige direkte transmissioner af sportsbegivenheder, og at forstå »øjeblikkeligt« som øjeblikkeligt eller så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder senest 30 minutter efter modtagelsen af anmeldelsen fra rettighedshaverne eller fra certificerede pålidelige indberettere

| — | at understrege, at formidlere bør indføre effektive forpligtelser til at kende sine erhvervskunder for at forhindre, at deres tjenester misbruges til ulovlig streaming af sportsbegivenheder; opfordrer med henblik herpå Kommissionen til at foreslå sådanne forpligtelser inden for rammerne af den kommende retsakt om digitale tjenester |
| --- | --- |

—

at understrege, at formidlere bør indføre effektive forpligtelser til at kende sine erhvervskunder for at forhindre, at deres tjenester misbruges til ulovlig streaming af sportsbegivenheder; opfordrer med henblik herpå Kommissionen til at foreslå sådanne forpligtelser inden for rammerne af den kommende retsakt om digitale tjenester

| — | efter behov yderligere at harmonisere procedurer og retsmidler i Unionen for at forbedre og styrke håndhævelsesforanstaltningernes effektivitet, også i en grænseoverskridende sammenhæng, uden at dette berører den generelle EU-ramme |
| --- | --- |

—

efter behov yderligere at harmonisere procedurer og retsmidler i Unionen for at forbedre og styrke håndhævelsesforanstaltningernes effektivitet, også i en grænseoverskridende sammenhæng, uden at dette berører den generelle EU-ramme

| — | at evaluere de eksisterende håndhævelsesforanstaltninger med henblik på at forbedre dem og muliggøre en øjeblikkelig fjernelse af ulovligt livesportsindhold, herunder ulovligt livesportsindhold, som er anmeldt af en certificeret pålidelig indberetter |
| --- | --- |

—

at evaluere de eksisterende håndhævelsesforanstaltninger med henblik på at forbedre dem og muliggøre en øjeblikkelig fjernelse af ulovligt livesportsindhold, herunder ulovligt livesportsindhold, som er anmeldt af en certificeret pålidelig indberetter

| — | at harmonisere brugen af hurtige og fleksible blokeringsprocedurer i tilfælde af, at der allerede er fastslået gentagne krænkelser af rettigheder, som muliggør en øjeblikkelig fjernelse af eller deaktivering af adgangen til ulovligt livesportsindhold på nettet, herunder når det pågældende ulovlige livesportsindhold er anmeldt af certificerede pålidelige indberettere, baseret på modellen med »livepåbud« om blokering og »dynamiske påbud« |
| --- | --- |

—

at harmonisere brugen af hurtige og fleksible blokeringsprocedurer i tilfælde af, at der allerede er fastslået gentagne krænkelser af rettigheder, som muliggør en øjeblikkelig fjernelse af eller deaktivering af adgangen til ulovligt livesportsindhold på nettet, herunder når det pågældende ulovlige livesportsindhold er anmeldt af certificerede pålidelige indberettere, baseret på modellen med »livepåbud« om blokering og »dynamiske påbud«

| — | at sikre, at de foreslåede foranstaltninger tager højde for krænkelsens omfang, udbredelse og gentagne forekomst, og at målrette dem mod ulovlige transmissioner, således at optagelse og offentliggørelse af ulovligt amatørmateriale fra sportsbegivenheder er undtaget |
| --- | --- |

—

at sikre, at de foreslåede foranstaltninger tager højde for krænkelsens omfang, udbredelse og gentagne forekomst, og at målrette dem mod ulovlige transmissioner, således at optagelse og offentliggørelse af ulovligt amatørmateriale fra sportsbegivenheder er undtaget

| — | at sikre, at de foreslåede foranstaltninger er forholdsmæssige og holder den rette balance mellem behovet for, at håndhævelsesforanstaltningerne er effektive, og behovet for at beskytte relevante rettigheder for tredjemand, herunder for tjenesteudbydere, fans og forbrugere |
| --- | --- |

—

at sikre, at de foreslåede foranstaltninger er forholdsmæssige og holder den rette balance mellem behovet for, at håndhævelsesforanstaltningerne er effektive, og behovet for at beskytte relevante rettigheder for tredjemand, herunder for tjenesteudbydere, fans og forbrugere

| — | at præcisere, at ansvaret for ulovlig transmission af sportsbegivenheder ikke ligger hos fans og forbrugere |
| --- | --- |

—

at præcisere, at ansvaret for ulovlig transmission af sportsbegivenheder ikke ligger hos fans og forbrugere

| — | at supplere tilpasningen af lovgivningsrammen med ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger, herunder et styrket samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder, rettighedshaverne og formidlerne. |
| --- | --- |

—

at supplere tilpasningen af lovgivningsrammen med ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger, herunder et styrket samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder, rettighedshaverne og formidlerne.

B.   FORANSTALTNINGER, DER BØR INDGÅ I FORSLAGET

Uden at det berører de regler, der forventes fastsat i relevant EU-ret om generelle regler for bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet, bør der indføres specifikke bestemmelser om rettighederne for arrangører af sportsbegivenheder i EU-lovgivningen, der navnlig sigter mod:

| — | at præcisere konceptet bag ordene »straks tager skridt til« som omhandlet i artikel 14 i direktivet om elektronisk handel, for så vidt angår en onlineformidler, således at »straks« anses for at betyde øjeblikkeligt eller så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder senest 30 minutter efter modtagelsen af anmeldelsen fra rettighedshaverne eller fra en certificeret pålidelig indberetter |
| --- | --- |

—

at præcisere konceptet bag ordene »straks tager skridt til« som omhandlet i artikel 14 i direktivet om elektronisk handel, for så vidt angår en onlineformidler, således at »straks« anses for at betyde øjeblikkeligt eller så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder senest 30 minutter efter modtagelsen af anmeldelsen fra rettighedshaverne eller fra en certificeret pålidelig indberetter

| — | at fastlægge en fælles EU-standard for kvalitet og teknisk pålidelighed gældende for softwareværktøjer, som rettighedsindehavere, formidlere og andre tjenesteudbydere anvender for at udpege ulovlig transmission af livesportsbegivenheder, med henblik på at indføre en certificeringsordning for »pålidelige indberettere« |
| --- | --- |

—

at fastlægge en fælles EU-standard for kvalitet og teknisk pålidelighed gældende for softwareværktøjer, som rettighedsindehavere, formidlere og andre tjenesteudbydere anvender for at udpege ulovlig transmission af livesportsbegivenheder, med henblik på at indføre en certificeringsordning for »pålidelige indberettere«

| — | at fastsætte, at anmeldelser foretaget af certificerede pålidelige indberettere betragtes som nøjagtige og pålidelige, og at ulovligt indhold vedrørende livesportsbegivenheder på nettet, der er anmeldt af en certificeret pålidelig indberetter, som følge heraf øjeblikkeligt bør fjernes, eller adgangen til det deaktiveres, uden at det berører gennemførelsen af klage- og søgsmålsmekanismer |
| --- | --- |

—

at fastsætte, at anmeldelser foretaget af certificerede pålidelige indberettere betragtes som nøjagtige og pålidelige, og at ulovligt indhold vedrørende livesportsbegivenheder på nettet, der er anmeldt af en certificeret pålidelig indberetter, som følge heraf øjeblikkeligt bør fjernes, eller adgangen til det deaktiveres, uden at det berører gennemførelsen af klage- og søgsmålsmekanismer

| — | at muliggøre procedurer for øjeblikkelig fjernelse af ulovligt indhold vedrørende livesportsbegivenheder, såfremt der ikke er nogen tvivl om, hvem der ejer den pågældende rettighed, og at transmissionen ikke var tilladt |
| --- | --- |

—

at muliggøre procedurer for øjeblikkelig fjernelse af ulovligt indhold vedrørende livesportsbegivenheder, såfremt der ikke er nogen tvivl om, hvem der ejer den pågældende rettighed, og at transmissionen ikke var tilladt

| — | at sikre, at de foranstaltninger, som formidlerne skal træffe, er effektive, berettigede, forholdsmæssige og tilstrækkelige i betragtning af krænkelsens alvor og omfang, ved f.eks. at sikre, at fjernelsen af eller deaktiveringen af adgangen til ulovligt indhold ikke kræver blokering af en hel platform, som indeholder lovlige tjenester |
| --- | --- |

—

at sikre, at de foranstaltninger, som formidlerne skal træffe, er effektive, berettigede, forholdsmæssige og tilstrækkelige i betragtning af krænkelsens alvor og omfang, ved f.eks. at sikre, at fjernelsen af eller deaktiveringen af adgangen til ulovligt indhold ikke kræver blokering af en hel platform, som indeholder lovlige tjenester

| — | at træffe foranstaltninger, der gør det lettere at finde lovlige metoder til at få adgang til sportsindhold, herunder ved regelmæssigt at ajourføre listen over udbydere af sådanne metoder på Agorateka.eu, og at sikre, at seerne informeres om sådanne lovlige metoder, og om, hvordan man anvender sådanne metoder til at få adgang til indhold, når blokeringsforanstaltningerne håndhæves |
| --- | --- |

—

at træffe foranstaltninger, der gør det lettere at finde lovlige metoder til at få adgang til sportsindhold, herunder ved regelmæssigt at ajourføre listen over udbydere af sådanne metoder på Agorateka.eu, og at sikre, at seerne informeres om sådanne lovlige metoder, og om, hvordan man anvender sådanne metoder til at få adgang til indhold, når blokeringsforanstaltningerne håndhæves

| — | at sørge for og aktivt støtte håndhævelsesløsninger såsom private aftaler mellem interessenter; i den henseende bør Kommissionen rapportere om og vurdere hensigtsmæssigheden og konsekvenserne af at give onlineindholdsudbydere pligt til at foretage øjeblikkelige fjernelser for at fjerne eller deaktivere adgangen til ulovlige transmissioner af sportsbegivenheder, der er tilgængelige på deres tjenester. |
| --- | --- |

—

at sørge for og aktivt støtte håndhævelsesløsninger såsom private aftaler mellem interessenter; i den henseende bør Kommissionen rapportere om og vurdere hensigtsmæssigheden og konsekvenserne af at give onlineindholdsudbydere pligt til at foretage øjeblikkelige fjernelser for at fjerne eller deaktivere adgangen til ulovlige transmissioner af sportsbegivenheder, der er tilgængelige på deres tjenester.

Direktiv 2004/48/EF (håndhævelsesdirektivet) bør ændres med henblik på:

| — | at indføre muligheden for, at den relevante retslige eller administrative myndighed kan udstede påbud om deaktivering af adgangen til eller fjernelse af ulovligt indhold vedrørende direkte sportsbegivenheder på nettet i realtid |
| --- | --- |

—

at indføre muligheden for, at den relevante retslige eller administrative myndighed kan udstede påbud om deaktivering af adgangen til eller fjernelse af ulovligt indhold vedrørende direkte sportsbegivenheder på nettet i realtid

| — | at muliggøre brugen af blokeringspåbud, som gælder under hele den direkte transmission af en sportsbegivenhed, men er begrænset til den direkte transmissions varighed, og som dermed kun blokerer det krænkende websted, så længe begivenheden varer. Sådanne påbud bør være midlertidige |
| --- | --- |

—

at muliggøre brugen af blokeringspåbud, som gælder under hele den direkte transmission af en sportsbegivenhed, men er begrænset til den direkte transmissions varighed, og som dermed kun blokerer det krænkende websted, så længe begivenheden varer. Sådanne påbud bør være midlertidige

| — | at harmonisere lovgivningen, således at det for direkte sportsbegivenheders vedkommende er muligt at anvende påbud, som ikke bare blokerer adgangen til det krænkende websted, men også til alle andre websteder, der indeholder samme krænkelse, uanset hvilket domænenavn eller hvilken IP-adresse der anvendes, og uden at det er nødvendigt at udstede et nyt påbud |
| --- | --- |

—

at harmonisere lovgivningen, således at det for direkte sportsbegivenheders vedkommende er muligt at anvende påbud, som ikke bare blokerer adgangen til det krænkende websted, men også til alle andre websteder, der indeholder samme krænkelse, uanset hvilket domænenavn eller hvilken IP-adresse der anvendes, og uden at det er nødvendigt at udstede et nyt påbud

| — | at præcisere, at fjernelsen af det ulovlige indhold bør finde sted øjeblikkeligt eller så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder senest 30 minutter efter modtagelsen af anmeldelsen fra rettighedshaverne eller fra en certificeret pålidelig indberetter, forudsat at transmissionens ulovlige karakter er blevet anmeldt af en certificeret pålidelig indberetter eller, hvis der ikke er nogen tvivl, af rettighedshaveren selv. Der bør gives faste retningslinjer til rettighedshaverne eller de certificerede pålidelige indberettere for at forhindre enhver fjernelse af lovligt indhold. I den forbindelse bør deaktivering af adgangen til eller fjernelse af ulovligt indhold i princippet ikke kræve blokering af adgangen til en server, der hoster lovlige tjenester og lovligt indhold |
| --- | --- |

—

at præcisere, at fjernelsen af det ulovlige indhold bør finde sted øjeblikkeligt eller så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder senest 30 minutter efter modtagelsen af anmeldelsen fra rettighedshaverne eller fra en certificeret pålidelig indberetter, forudsat at transmissionens ulovlige karakter er blevet anmeldt af en certificeret pålidelig indberetter eller, hvis der ikke er nogen tvivl, af rettighedshaveren selv. Der bør gives faste retningslinjer til rettighedshaverne eller de certificerede pålidelige indberettere for at forhindre enhver fjernelse af lovligt indhold. I den forbindelse bør deaktivering af adgangen til eller fjernelse af ulovligt indhold i princippet ikke kræve blokering af adgangen til en server, der hoster lovlige tjenester og lovligt indhold

| — | at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, herunder ved at udveksle data og bedste praksis og ved at oprette et aktivt og opdateret netværk af nationale myndigheder. Kommissionen bør vurdere merværdien af at udpege en uafhængig administrativ myndighed i hver medlemsstat, som skal spille en rolle i håndhævelsessystemet, navnlig i tilfælde af hurtig håndhævelse, såsom i forbindelse med onlinepiratkopiering af livesportsindhold |
| --- | --- |

—

at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, herunder ved at udveksle data og bedste praksis og ved at oprette et aktivt og opdateret netværk af nationale myndigheder. Kommissionen bør vurdere merværdien af at udpege en uafhængig administrativ myndighed i hver medlemsstat, som skal spille en rolle i håndhævelsessystemet, navnlig i tilfælde af hurtig håndhævelse, såsom i forbindelse med onlinepiratkopiering af livesportsindhold

| — | at styrke samarbejdet mellem formidlere og rettighedshavere, herunder ved at fremme indgåelsen af aftalememoranda, som kan omfatte en specifik anmeldelses- og indgrebsprocedure. |
| --- | --- |

—

at styrke samarbejdet mellem formidlere og rettighedshavere, herunder ved at fremme indgåelsen af aftalememoranda, som kan omfatte en specifik anmeldelses- og indgrebsprocedure.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/28

---

P9_TA(2021)0238

Kunstig intelligens inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om kunstig intelligens inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor (2020/2017(INI))

(2022/C 15/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«),

| — | der henviser til artikel 165, 166 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165, 166 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 9. juni 2020 om Europas digitale fremtid i støbeskeen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 9. juni 2020 om Europas digitale fremtid i støbeskeen (1),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 19. september 2018 om den kønsbestemte digitale kløft (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 19. september 2018 om den kønsbestemte digitale kløft (2),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 6. juni 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om programmet for et digitalt Europa for perioden 2021-2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 6. juni 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om programmet for et digitalt Europa for perioden 2021-2027 (COM(2018)0434),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027: Omstilling af uddannelse og erhvervsuddannelse til den digitale tidsalder« (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027: Omstilling af uddannelse og erhvervsuddannelse til den digitale tidsalder« (COM(2020)0624),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (COM(2020)0625),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data (COM(2020)0066),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. april 2018 med titlen »Kunstig intelligens for Europa« (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. april 2018 med titlen »Kunstig intelligens for Europa« (COM(2018)0237),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. januar 2018 om handlingsplanen for digital uddannelse (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. januar 2018 om handlingsplanen for digital uddannelse (COM(2018)0022),

| — | der henviser til rapport af 8. april 2019 fra Kommissionens Ekspertgruppe på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens med titlen »Ethics Guidelines for Trustworthy AI«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 8. april 2019 fra Kommissionens Ekspertgruppe på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens med titlen »Ethics Guidelines for Trustworthy AI«,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. februar 2019 om en omfattende europæisk industripolitikom kunstig intelligens og robotteknologi (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. februar 2019 om en omfattende europæisk industripolitikom kunstig intelligens og robotteknologi (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om ligebehandling af sprog i den digitale tidsalder (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om ligebehandling af sprog i den digitale tidsalder (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juni 2018 om modernisering af uddannelser i EU (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juni 2018 om modernisering af uddannelser i EU (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 med henstillinger til Kommissionen om civilretlige bestemmelser om robotteknologi (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 med henstillinger til Kommissionen om civilretlige bestemmelser om robotteknologi (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af den europæiske industri (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af den europæiske industri (7),

| — | der henviser til briefing fra maj 2020 fra sin Temaafdeling for Struktur- og Samhørighedspolitik med titlen »The Use of Artificial Intelligence in the Cultural and Creative Sectors«, |
| --- | --- |

—

der henviser til briefing fra maj 2020 fra sin Temaafdeling for Struktur- og Samhørighedspolitik med titlen »The Use of Artificial Intelligence in the Cultural and Creative Sectors«,

| — | der henviser til samme temaafdelings dybdegående analyse" fra maj 2020 med titlen »The Use of Artificial Intelligence in the Audiovisual Sector«, |
| --- | --- |

—

der henviser til samme temaafdelings dybdegående analyse" fra maj 2020 med titlen »The Use of Artificial Intelligence in the Audiovisual Sector«,

| — | der henviser til studie fra sin Temaafdeling for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender fra april 2020 med titlen »The education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality«, |
| --- | --- |

—

der henviser til studie fra sin Temaafdeling for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender fra april 2020 med titlen »The education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Retsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Retsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0127/2021),

| A. | der henviser til, at teknologier for kunstig intelligens (AI), der kan have direkte indvirkning på vores samfund, udvikles i et hurtigt tempo og i stigende grad anvendes inden for næsten alle områder af vores tilværelse, herunder uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor; der henviser til, at etisk AI sandsynligvis vil bidrage til at forbedre arbejdskraftens produktivitet og til at fremskynde økonomisk vækst; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at teknologier for kunstig intelligens (AI), der kan have direkte indvirkning på vores samfund, udvikles i et hurtigt tempo og i stigende grad anvendes inden for næsten alle områder af vores tilværelse, herunder uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor; der henviser til, at etisk AI sandsynligvis vil bidrage til at forbedre arbejdskraftens produktivitet og til at fremskynde økonomisk vækst;

| B. | der henviser til, at udvikling, ibrugtagning og anvendelse af AI, herunder software, algoritmer og de data, den anvender eller genererer, bør være underlagt de etiske principper om gennemsigtighed, klarhed, retfærdighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udvikling, ibrugtagning og anvendelse af AI, herunder software, algoritmer og de data, den anvender eller genererer, bør være underlagt de etiske principper om gennemsigtighed, klarhed, retfærdighed og ansvarlighed;

| C. | der henviser til, at de offentlige investeringer i AI i Unionen har været langt bagud i forhold til andre store økonomier; der henviser til, at underinvesteringen i AI sandsynligvis vil få en indvirkning på Unionens konkurrenceevne inden for alle sektorer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de offentlige investeringer i AI i Unionen har været langt bagud i forhold til andre store økonomier; der henviser til, at underinvesteringen i AI sandsynligvis vil få en indvirkning på Unionens konkurrenceevne inden for alle sektorer;

| D. | der henviser til, at en integreret tilgang til AI og tilgængeligheden, indsamlingen og fortolkningen af troværdige, rimelige, gennemsigtige, pålidelige, sikre og kompatible data af høj kvalitet er afgørende for udviklingen af etisk AI; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en integreret tilgang til AI og tilgængeligheden, indsamlingen og fortolkningen af troværdige, rimelige, gennemsigtige, pålidelige, sikre og kompatible data af høj kvalitet er afgørende for udviklingen af etisk AI;

| E. | der henviser til, at artikel 21 i chartret forbyder forskelsbehandling af en lang række grunde; der henviser til, at en lang række former for forskelsbehandling ikke bør gentages i udviklingen, udbredelsen og anvendelsen af AI-systemer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at artikel 21 i chartret forbyder forskelsbehandling af en lang række grunde; der henviser til, at en lang række former for forskelsbehandling ikke bør gentages i udviklingen, udbredelsen og anvendelsen af AI-systemer;

| F. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er et grundlæggende princip for Unionen, som er fastsat i traktaterne, og som bør afspejles i alle EU's politikker, herunder inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor samt ved udviklingen af teknologier såsom AI; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er et grundlæggende princip for Unionen, som er fastsat i traktaterne, og som bør afspejles i alle EU's politikker, herunder inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor samt ved udviklingen af teknologier såsom AI;

| G. | der henviser til, at tidligere erfaringer, navnlig på tekniske områder, har vist, at udvikling og innovation ofte hovedsagelig er baseret på mandlige data, og at kvinders behov ikke afspejles fuldt ud; der henviser til, at afhjælpning af denne bias kræver større opmærksomhed, tekniske løsninger og udvikling af tydelige krav om fairness, ansvarliggørelse og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at tidligere erfaringer, navnlig på tekniske områder, har vist, at udvikling og innovation ofte hovedsagelig er baseret på mandlige data, og at kvinders behov ikke afspejles fuldt ud; der henviser til, at afhjælpning af denne bias kræver større opmærksomhed, tekniske løsninger og udvikling af tydelige krav om fairness, ansvarliggørelse og gennemsigtighed;

| H. | der henviser til, at ufuldstændige og unøjagtige datasæt, mangel på kønsopdelte data og fejlagtige algoritmer kan forvride databehandlingen i et AI-system og derved bringe opnåelsen af ligestilling i samfundet i fare; der henviser til, at data om ugunstigt stillede grupper og intersektionelle former for diskrimination har en tendens til at være ufuldstændige eller endda mangle helt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ufuldstændige og unøjagtige datasæt, mangel på kønsopdelte data og fejlagtige algoritmer kan forvride databehandlingen i et AI-system og derved bringe opnåelsen af ligestilling i samfundet i fare; der henviser til, at data om ugunstigt stillede grupper og intersektionelle former for diskrimination har en tendens til at være ufuldstændige eller endda mangle helt;

| I. | der henviser til, at ulighed mellem kønnene, stereotyper og forskelsbehandling også kan skabes og kopieres gennem det sprog og de billeder, der formidles af medierne og AI-styrede applikationer; der henviser til, at uddannelse, kulturelle programmer og audiovisuelt indhold har betydelig indflydelse, i og med at de er med til at forme folks overbevisninger og værdier og er et grundlæggende redskab til bekæmpelse af kønsstereotyper, mindskelse af det digitale kønsgab og etablering af stærke rollemodeller; der henviser til, at der skal være etableret en etisk og forskriftsmæssig ramme, før der indføres automatiserede løsninger på disse centrale områder i samfundet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ulighed mellem kønnene, stereotyper og forskelsbehandling også kan skabes og kopieres gennem det sprog og de billeder, der formidles af medierne og AI-styrede applikationer; der henviser til, at uddannelse, kulturelle programmer og audiovisuelt indhold har betydelig indflydelse, i og med at de er med til at forme folks overbevisninger og værdier og er et grundlæggende redskab til bekæmpelse af kønsstereotyper, mindskelse af det digitale kønsgab og etablering af stærke rollemodeller; der henviser til, at der skal være etableret en etisk og forskriftsmæssig ramme, før der indføres automatiserede løsninger på disse centrale områder i samfundet;

| J. | der henviser til, at videnskab og innovation kan bringe livsforandrende fordele med sig, navnlig for de grupper, der er sakket længst agterud, såsom kvinder og piger, der bor i afsidesliggende områder; der henviser til, at videnskabelig uddannelse er vigtig for at opnå færdigheder, ordentlige arbejdsforhold og fremtidsparate job og for at gøre op med kønsstereotyper, der betragter dem som typisk maskuline områder; der henviser til, at videnskab og videnskabelig tænkning er af central betydning for den demokratiske kultur, der igen er helt grundlæggende for at fremme ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at videnskab og innovation kan bringe livsforandrende fordele med sig, navnlig for de grupper, der er sakket længst agterud, såsom kvinder og piger, der bor i afsidesliggende områder; der henviser til, at videnskabelig uddannelse er vigtig for at opnå færdigheder, ordentlige arbejdsforhold og fremtidsparate job og for at gøre op med kønsstereotyper, der betragter dem som typisk maskuline områder; der henviser til, at videnskab og videnskabelig tænkning er af central betydning for den demokratiske kultur, der igen er helt grundlæggende for at fremme ligestilling mellem kønnene;

| K. | der henviser til, at en ud af ti kvinder i Unionen allerede har været udsat for en eller anden form for cybervold efter at være fyldt 15 år, og at cyberchikane fortsat giver anledning til bekymring i forbindelse med udvikling af AI, herunder inden for uddannelse; der henviser til, at cybervold ofte rettes mod kvinder i det offentlige rum, f.eks. aktivister, kvindelige politikere og andre offentlige personer; der henviser til, at AI og andre nye teknologier kan spille en vigtig rolle med hensyn til at forhindre cybervold mod kvinder og piger og ændre folks adfærd; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en ud af ti kvinder i Unionen allerede har været udsat for en eller anden form for cybervold efter at være fyldt 15 år, og at cyberchikane fortsat giver anledning til bekymring i forbindelse med udvikling af AI, herunder inden for uddannelse; der henviser til, at cybervold ofte rettes mod kvinder i det offentlige rum, f.eks. aktivister, kvindelige politikere og andre offentlige personer; der henviser til, at AI og andre nye teknologier kan spille en vigtig rolle med hensyn til at forhindre cybervold mod kvinder og piger og ændre folks adfærd;

| L. | der henviser til, at Unionen og dens medlemsstater har et særligt ansvar for at udnytte, fremme og øge merværdien af AI-teknologier og for at sørge for, at disse teknologier er sikre og tjener europæernes velfærd og almene interesse; der henviser til, at disse teknologier kan yde et meget stort bidrag til opnåelsen af vores fælles mål om at forbedre borgernes liv og fremme velstand i Unionen ved at bidrage til udviklingen af bedre strategier og innovation på en række områder, navnlig inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Unionen og dens medlemsstater har et særligt ansvar for at udnytte, fremme og øge merværdien af AI-teknologier og for at sørge for, at disse teknologier er sikre og tjener europæernes velfærd og almene interesse; der henviser til, at disse teknologier kan yde et meget stort bidrag til opnåelsen af vores fælles mål om at forbedre borgernes liv og fremme velstand i Unionen ved at bidrage til udviklingen af bedre strategier og innovation på en række områder, navnlig inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor;

| M. | der henviser til, at AI for det meste er baseret på open source-software, hvilket betyder, at kildekoderne kan undersøges, ændres og forbedres; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at AI for det meste er baseret på open source-software, hvilket betyder, at kildekoderne kan undersøges, ændres og forbedres;

| N. | der henviser til, at visse tilpasninger af specifikke eksisterende EU-retsinstrumenter kan være nødvendige for at afspejle den digitale omstilling og tackle de nye udfordringer, der følger med anvendelsen af AI-teknologierne inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor, såsom beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, beskyttelse mod forskelsbehandling, fremme af ligestilling mellem kønnene og respekt for de intellektuelle ejendomsrettigheder, miljøbeskyttelse og forbrugernes rettigheder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at visse tilpasninger af specifikke eksisterende EU-retsinstrumenter kan være nødvendige for at afspejle den digitale omstilling og tackle de nye udfordringer, der følger med anvendelsen af AI-teknologierne inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor, såsom beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, beskyttelse mod forskelsbehandling, fremme af ligestilling mellem kønnene og respekt for de intellektuelle ejendomsrettigheder, miljøbeskyttelse og forbrugernes rettigheder;

| O. | der henviser til, at det er vigtigt at give den audiovisuelle sektor adgang til data fra de globale platforme og større aktører for at sikre lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det er vigtigt at give den audiovisuelle sektor adgang til data fra de globale platforme og større aktører for at sikre lige konkurrencevilkår;

| P. | der henviser til, at AI og fremtidige applikationer eller opfindelser, der gøres ved hjælp af AI, ligesom enhver anden teknologi kan anvendes til såvel gode som dårlige formål; der henviser til, at AI og beslægtede teknologier giver anledning til mange bekymringer med hensyn til etik og gennemsigtighed i forbindelse med deres udvikling, ibrugtagning og anvendelse, navnlig hvad angår dataindsamling, -anvendelse og -spredning; der henviser til, at de fordele og risici, der er forbundet med AI-teknologier inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor, skal vurderes nøje, og at deres indvirkninger på alle aspekter af samfundet bør analyseres grundigt og løbende, uden at deres potentiale undermineres; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at AI og fremtidige applikationer eller opfindelser, der gøres ved hjælp af AI, ligesom enhver anden teknologi kan anvendes til såvel gode som dårlige formål; der henviser til, at AI og beslægtede teknologier giver anledning til mange bekymringer med hensyn til etik og gennemsigtighed i forbindelse med deres udvikling, ibrugtagning og anvendelse, navnlig hvad angår dataindsamling, -anvendelse og -spredning; der henviser til, at de fordele og risici, der er forbundet med AI-teknologier inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor, skal vurderes nøje, og at deres indvirkninger på alle aspekter af samfundet bør analyseres grundigt og løbende, uden at deres potentiale undermineres;

| Q. | der henviser til, at uddannelse har til formål at opnå menneskeligt potentiale, kreativitet og ægte sociale forandringer, samtidig med at forkert anvendelse af datadrevne AI-systemer kan hæmme den menneskelige og sociale udvikling; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at uddannelse har til formål at opnå menneskeligt potentiale, kreativitet og ægte sociale forandringer, samtidig med at forkert anvendelse af datadrevne AI-systemer kan hæmme den menneskelige og sociale udvikling;

| R. | der henviser til, at uddannelse og uddannelsesmuligheder er en grundlæggende rettighed; der henviser til, at udvikling, ibrugtagning og anvendelse af AI-teknologier i uddannelsessektoren bør betragtes som værende forbundet med høj risiko og underlægges strengere krav med hensyn til sikkerhed, gennemsigtighed, retfærdighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at uddannelse og uddannelsesmuligheder er en grundlæggende rettighed; der henviser til, at udvikling, ibrugtagning og anvendelse af AI-teknologier i uddannelsessektoren bør betragtes som værende forbundet med høj risiko og underlægges strengere krav med hensyn til sikkerhed, gennemsigtighed, retfærdighed og ansvarlighed;

| S. | der henviser til, at høj kvalitet, hurtig og sikker og gennemgribende konnektivitet, bredbånd, højkapacitetsnetværk, It-ekspertise, digitale færdigheder, digitalt udstyr og infrastruktur samt social accept og en målrettet og tilpasningsdygtig politisk ramme er nogle af forudsætningerne for en bred og vellykket indførelse af AI i Unionen; der henviser til, at det er afgørende, at denne infrastruktur og dette udstyr udbredes ligeligt i hele Unionen for at tackle den vedvarende digitale kløft mellem dens regioner og borgere; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at høj kvalitet, hurtig og sikker og gennemgribende konnektivitet, bredbånd, højkapacitetsnetværk, It-ekspertise, digitale færdigheder, digitalt udstyr og infrastruktur samt social accept og en målrettet og tilpasningsdygtig politisk ramme er nogle af forudsætningerne for en bred og vellykket indførelse af AI i Unionen; der henviser til, at det er afgørende, at denne infrastruktur og dette udstyr udbredes ligeligt i hele Unionen for at tackle den vedvarende digitale kløft mellem dens regioner og borgere;

| T. | der henviser til, at det er absolut nødvendigt at tackle kønsskævheden inden for studier i naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, humaniora og matematik (STEAM) for at sikre, at hele samfundet er ligeligt og retfærdigt repræsenteret ved udviklingen, ibrugtagningen og anvendelsen af AI-teknologier, herunder i den software, de algoritmer og de data, de anvender og genererer; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det er absolut nødvendigt at tackle kønsskævheden inden for studier i naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, humaniora og matematik (STEAM) for at sikre, at hele samfundet er ligeligt og retfærdigt repræsenteret ved udviklingen, ibrugtagningen og anvendelsen af AI-teknologier, herunder i den software, de algoritmer og de data, de anvender og genererer;

| U. | der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at mennesker i EU i en tidlig alder opnår de nødvendige færdigheder for bedre at forstå de muligheder og begrænsninger, som er forbundet med AI, så de er bedre klædt på til den stigende tilstedeværelse af AI og de dermed forbundne teknologier i alle aspekter af den menneskelige aktivitet og er i stand til fuldt ud at udnytte de muligheder, som ligger heri; der henviser til, at udbredt tilegnelse af digitale færdigheder i alle dele af samfundet i Unionen er en forudsætning for at opnå en retfærdig digital omstilling til gavn for alle; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at mennesker i EU i en tidlig alder opnår de nødvendige færdigheder for bedre at forstå de muligheder og begrænsninger, som er forbundet med AI, så de er bedre klædt på til den stigende tilstedeværelse af AI og de dermed forbundne teknologier i alle aspekter af den menneskelige aktivitet og er i stand til fuldt ud at udnytte de muligheder, som ligger heri; der henviser til, at udbredt tilegnelse af digitale færdigheder i alle dele af samfundet i Unionen er en forudsætning for at opnå en retfærdig digital omstilling til gavn for alle;

| V. | der henviser til, at dette kræver, at medlemsstaterne investerer i digital uddannelse og medieopdragelse, forsyner skolerne med den rette infrastruktur og de nødvendige terminaler og lægger større vægt på formidlingen af digitale færdigheder og kompetencer i læseplanerne; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at dette kræver, at medlemsstaterne investerer i digital uddannelse og medieopdragelse, forsyner skolerne med den rette infrastruktur og de nødvendige terminaler og lægger større vægt på formidlingen af digitale færdigheder og kompetencer i læseplanerne;

| W. | der henviser til, at AI og relaterede teknologier kan anvendes til at forbedre lærings- og undervisningsmetoder, navnlig ved at hjælpe uddannelsessystemerne med at anvende fair data til at forbedre ligheden og kvaliteten i undervisningen, samtidig med at man fremmer specialtilpassede læseplaner og bedre adgang til uddannelse og forbedrer og automatiserer visse administrative opgaver; der henviser til, at der er behov for lige og retfærdig adgang til digitale teknologier og højhastighedsforbindelser for at gøre brugen af AI gavnlig for hele samfundet; der henviser til, at det er af allerstørste betydning at sikre, at digital uddannelse er tilgængelig for alle, herunder for mennesker fra dårligt stillede miljøer og for mennesker med handicap; der henviser til, at læringsudbyttet ikke afhænger af teknologien, men af, hvordan underviserne kan bruge teknologien på pædagogisk fornuftige måder; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at AI og relaterede teknologier kan anvendes til at forbedre lærings- og undervisningsmetoder, navnlig ved at hjælpe uddannelsessystemerne med at anvende fair data til at forbedre ligheden og kvaliteten i undervisningen, samtidig med at man fremmer specialtilpassede læseplaner og bedre adgang til uddannelse og forbedrer og automatiserer visse administrative opgaver; der henviser til, at der er behov for lige og retfærdig adgang til digitale teknologier og højhastighedsforbindelser for at gøre brugen af AI gavnlig for hele samfundet; der henviser til, at det er af allerstørste betydning at sikre, at digital uddannelse er tilgængelig for alle, herunder for mennesker fra dårligt stillede miljøer og for mennesker med handicap; der henviser til, at læringsudbyttet ikke afhænger af teknologien, men af, hvordan underviserne kan bruge teknologien på pædagogisk fornuftige måder;

| X. | der henviser til, at AI har et særligt potentiale for at bidrage med løsninger på de daglige udfordringer i uddannelsessektoren, såsom personalisering af læring, overvågning af læringsvanskeligheder, automatisering af emnespecifikt indhold/viden, forbedring af erhvervsuddannelserne og støtte til overgangen til et digitalt samfund; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at AI har et særligt potentiale for at bidrage med løsninger på de daglige udfordringer i uddannelsessektoren, såsom personalisering af læring, overvågning af læringsvanskeligheder, automatisering af emnespecifikt indhold/viden, forbedring af erhvervsuddannelserne og støtte til overgangen til et digitalt samfund;

| Y. | der henviser til, at AI kan have praktiske anvendelsesmuligheder, når det gælder om at mindske det administrative arbejde, der udføres af undervisere og uddannelsesinstitutioner, og derved give dem mere tid til deres centrale undervisnings- og læringsaktiviteter; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at AI kan have praktiske anvendelsesmuligheder, når det gælder om at mindske det administrative arbejde, der udføres af undervisere og uddannelsesinstitutioner, og derved give dem mere tid til deres centrale undervisnings- og læringsaktiviteter;

| Z. | der henviser til, at nye AI-baserede applikationer inden for uddannelse letter fremskridtet inden for en række forskellige discipliner såsom sprogindlæring og matematik; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at nye AI-baserede applikationer inden for uddannelse letter fremskridtet inden for en række forskellige discipliner såsom sprogindlæring og matematik;

| AA. | der henviser til, at den AI-baserede personaliserede læring ikke blot kan bidrage til at øge de studerendes motivation og gøre dem i stand til at nå deres fulde potentiale, men også bidrage til at mindske frafaldsprocenten; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at den AI-baserede personaliserede læring ikke blot kan bidrage til at øge de studerendes motivation og gøre dem i stand til at nå deres fulde potentiale, men også bidrage til at mindske frafaldsprocenten;

| AB. | der henviser til, at AI i stadig større grad kan hjælpe underviserne med at blive mere effektive ved at give dem en bedre forståelse af de måder, de studerende lærer på, og gøre det lettere for dem at identificere læringsvanskeligheder og bedømme individuelle fremskridt; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at AI i stadig større grad kan hjælpe underviserne med at blive mere effektive ved at give dem en bedre forståelse af de måder, de studerende lærer på, og gøre det lettere for dem at identificere læringsvanskeligheder og bedømme individuelle fremskridt;

| AC. | der henviser til, at EU's digitale arbejdsmarked mangler næsten en halv million eksperter i big data-videnskab og dataanalyse, som er af afgørende betydning for udviklingen og anvendelsen af pålidelig AI af høj kvalitet; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at EU's digitale arbejdsmarked mangler næsten en halv million eksperter i big data-videnskab og dataanalyse, som er af afgørende betydning for udviklingen og anvendelsen af pålidelig AI af høj kvalitet;

| AD. | der henviser til, at anvendelsen af AI på uddannelsesområdet giver anledning til bekymring med hensyn til den etiske anvendelse af data, studerendes rettigheder, dataadgang og beskyttelse af personoplysninger og derfor indebærer risici for de grundlæggende rettigheder som f.eks. skabelsen af stereotype modeller for de studerendes læringsprofiler og -adfærd, der kan medføre forskelsbehandling eller risiko for at gøre skade ved at opskalere dårlige pædagogiske metoder; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at anvendelsen af AI på uddannelsesområdet giver anledning til bekymring med hensyn til den etiske anvendelse af data, studerendes rettigheder, dataadgang og beskyttelse af personoplysninger og derfor indebærer risici for de grundlæggende rettigheder som f.eks. skabelsen af stereotype modeller for de studerendes læringsprofiler og -adfærd, der kan medføre forskelsbehandling eller risiko for at gøre skade ved at opskalere dårlige pædagogiske metoder;

| AE. | der henviser til, at kultur spiller en central rolle i anvendelsen af teknologier for AI og er ved at blive en central disciplin for kulturarven takket være udviklingen af innovative teknologier og værktøjer og en effektiv anvendelse heraf for at imødekomme sektorens behov; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at kultur spiller en central rolle i anvendelsen af teknologier for AI og er ved at blive en central disciplin for kulturarven takket være udviklingen af innovative teknologier og værktøjer og en effektiv anvendelse heraf for at imødekomme sektorens behov;

| AF. | der henviser til, at AI-teknologier kan anvendes til at fremme og beskytte kulturarv, herunder ved at bruge digitale værktøjer til at bevare historiske steder og finde frem til innovative metoder til at gøre datasæt af kulturelle artefakter, der opbevares af kulturinstitutioner i hele Unionen, bredere og lettere tilgængelige, samtidig med at brugerne får mulighed for at navigere i den enorme mængde af kulturelt og kreativt indhold; der henviser til, at fremme af standarder og rammer for interoperabilitet er afgørende i den forbindelse; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at AI-teknologier kan anvendes til at fremme og beskytte kulturarv, herunder ved at bruge digitale værktøjer til at bevare historiske steder og finde frem til innovative metoder til at gøre datasæt af kulturelle artefakter, der opbevares af kulturinstitutioner i hele Unionen, bredere og lettere tilgængelige, samtidig med at brugerne får mulighed for at navigere i den enorme mængde af kulturelt og kreativt indhold; der henviser til, at fremme af standarder og rammer for interoperabilitet er afgørende i den forbindelse;

| AG. | der henviser til, at anvendelsen af AI-teknologier til kulturelt og kreativt indhold, navnlig medieindhold og skræddersyede indholdsanbefalinger, rejser spørgsmål om databeskyttelse, forskelsbehandling og kulturel og sproglig mangfoldighed, risikerer at skabe diskriminerende output baseret på indgangsdata med indbygget bias og kan begrænse meningsmangfoldigheden og mediepluralismen; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at anvendelsen af AI-teknologier til kulturelt og kreativt indhold, navnlig medieindhold og skræddersyede indholdsanbefalinger, rejser spørgsmål om databeskyttelse, forskelsbehandling og kulturel og sproglig mangfoldighed, risikerer at skabe diskriminerende output baseret på indgangsdata med indbygget bias og kan begrænse meningsmangfoldigheden og mediepluralismen;

| AH. | der henviser til, at AI-baserede personlige indholdsanbefalinger ofte bedre kan målrettes enkeltpersoners specifikke behov, herunder kulturelle og sproglige præferencer; der henviser til, at AI kan yde et bidrag til fremme af den sproglige mangfoldighed i EU samt til en bedre udbredelse af europæiske audiovisuelle værker, især via automatiseret undertekstning samt eftersynkronisering af audiovisuelt indhold på andre sprog; der henviser til, at det derfor er afgørende at udbrede medieindhold på tværs af sprog for at understøtte den kulturelle og sproglige mangfoldighed; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at AI-baserede personlige indholdsanbefalinger ofte bedre kan målrettes enkeltpersoners specifikke behov, herunder kulturelle og sproglige præferencer; der henviser til, at AI kan yde et bidrag til fremme af den sproglige mangfoldighed i EU samt til en bedre udbredelse af europæiske audiovisuelle værker, især via automatiseret undertekstning samt eftersynkronisering af audiovisuelt indhold på andre sprog; der henviser til, at det derfor er afgørende at udbrede medieindhold på tværs af sprog for at understøtte den kulturelle og sproglige mangfoldighed;

| AI. | der henviser til, at AI giver innovation i nyhedsmedierne ved at automatisere forskellige rutineprægede opgaver, fortolke data og endda generere nyheder såsom vejrudsigter og sportsresultater; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at AI giver innovation i nyhedsmedierne ved at automatisere forskellige rutineprægede opgaver, fortolke data og endda generere nyheder såsom vejrudsigter og sportsresultater;

| AJ. | påpeger, at Europas sproglige mangfoldighed betyder, at fremme af anvendelsen af datalingvistik til rettighedsbaseret AI rummer et specifik innovationspotentiale, der kan bruges til at gøre den globale kultur- og informationsudveksling i den digitale tidsalder demokratisk og ikke-diskriminerende; |
| --- | --- |

AJ.

påpeger, at Europas sproglige mangfoldighed betyder, at fremme af anvendelsen af datalingvistik til rettighedsbaseret AI rummer et specifik innovationspotentiale, der kan bruges til at gøre den globale kultur- og informationsudveksling i den digitale tidsalder demokratisk og ikke-diskriminerende;

| AK. | der henviser til, at AI-teknologier måske har potentiale til at gavne uddannelsen af personer med særlige behov samt adgangen til kulturelt og kreativt indhold for personer med handicap; der henviser til, at AI giver mulighed for løsninger såsom talegenkendelse, virtuelle assistenter og digitale gengivelser af fysiske genstande; der henviser til, at digitale frembringelser allerede spiller en rolle med hensyn til at stille sådant indhold til rådighed for personer med handicap; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at AI-teknologier måske har potentiale til at gavne uddannelsen af personer med særlige behov samt adgangen til kulturelt og kreativt indhold for personer med handicap; der henviser til, at AI giver mulighed for løsninger såsom talegenkendelse, virtuelle assistenter og digitale gengivelser af fysiske genstande; der henviser til, at digitale frembringelser allerede spiller en rolle med hensyn til at stille sådant indhold til rådighed for personer med handicap;

| AL. | der henviser til, at AI-applikationer er allestedsnærværende i den audiovisuelle sektor, navnlig på audiovisuelle indholdsplatforme; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at AI-applikationer er allestedsnærværende i den audiovisuelle sektor, navnlig på audiovisuelle indholdsplatforme;

| AM. | der henviser til, at AI-teknologier derfor bidrager til udformning, planlægning, forvaltning, produktion, distribution, lokalisering og forbrug af audiovisuelle medieprodukter; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at AI-teknologier derfor bidrager til udformning, planlægning, forvaltning, produktion, distribution, lokalisering og forbrug af audiovisuelle medieprodukter;

| AN. | der henviser til, at idet AI kan anvendes til at generere falsk indhold såsom »deepfakes«, der vokser eksponentielt i omfang og udgør en overhængende trussel mod demokratiet, men at det også kan anvendes som et uvurderligt redskab til at identificere og straks bekæmpe en sådan ondsindet aktivitet, f.eks. ved hjælp af faktatjek i realtid eller mærkning af indhold; der henviser til, at det meste deepfake-materiale er let at afsløre; der samtidig henviser til, at AI-baserede detekteringsredskaber generelt er gode til at markere og bortfiltrere et sådant indhold; der henviser til, at der stadig mangler en retlig ramme på dette område; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at idet AI kan anvendes til at generere falsk indhold såsom »deepfakes«, der vokser eksponentielt i omfang og udgør en overhængende trussel mod demokratiet, men at det også kan anvendes som et uvurderligt redskab til at identificere og straks bekæmpe en sådan ondsindet aktivitet, f.eks. ved hjælp af faktatjek i realtid eller mærkning af indhold; der henviser til, at det meste deepfake-materiale er let at afsløre; der samtidig henviser til, at AI-baserede detekteringsredskaber generelt er gode til at markere og bortfiltrere et sådant indhold; der henviser til, at der stadig mangler en retlig ramme på dette område;

Generelle bemærkninger

| 1. | understreger den strategiske betydning af AI og relaterede teknologier for Unionen; understreger, at tilgangen til AI og de dertil knyttede teknologier skal være menneskecentreret og forankret i menneskerettigheder og etik, således at AI reelt bliver et instrument, der tjener mennesker, almenvellet og borgernes almene interesse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at udviklingen, udrulningen og anvendelsen af AI inden for uddannelses- og kultursektorerne samt i den audiovisuelle fuldt ud skal respektere de grundlæggende rettigheder, frihedsrettigheder og værdier, herunder privatlivets fred, beskyttelsen af personoplysninger, ikkeforskelsbehandling samt ytrings- og informationsfriheden, således som de er forankret i EU-traktaterne og i Den Europæiske Unions charter; |
| --- | --- |

2.

| 3. | står fast på, at uddannelses- og kultursektorerne samt den audiovisuelle sektor er følsomme områder, hvad angår brugen af AI-teknologier og relaterede teknologier, da de potentielt kan påvirke de hjørnestene for vores samfund, som de grundlæggende rettigheder og værdier udgør; understreger derfor, at etiske principper bør overholdes i forbindelse med udvikling, udrulning og anvendelse af AI og relaterede teknologier i disse sektorer, herunder software, algoritmer og data, der anvendes og produceres af dem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at algoritmer og AI bør være »etiske gennem design« og fri for indbygget bias på en måde, der sikrer maksimal beskyttelse af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager, at det er vigtigt at udvikle kompatible og inkluderende AI-teknologier og relaterede teknologier af høj kvalitet til brug i dyb læring, som er i overensstemmelse med og forsvarer Unionens værdier (navnlig ligestilling mellem kønnene, flersprogethed og de nødvendige betingelser for interkulturel dialog), da anvendelsen af forældede, ufuldstændige eller ukorrekte data af lav kvalitet kan føre til dårlige forudsigelser og resultere i forskelsbehandling og partiskhed; understreger, at det er vigtigt at udvikle kapaciteter på både nationalt plan og EU-plan for at forbedre indsamlingen, sikkerheden, systematiseringen og overførbarheden af data, uden at det går ud over privatlivets fred; noterer sig Kommissionens forslag om at oprette et fælles europæisk dataområde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at AI kan give anledning til partiskhed og dermed til forskellige former for forskelsbehandling på grundlag af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske træk, sprog, religion eller tro, politiske eller andre synspunkter, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering; minder i denne forbindelse om, at alles rettigheder skal sikres, og at AI og dermed forbundne teknologier ikke må være diskriminerende på nogen måde; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at denne form for bias og forskelsbehandling kan opstå som følge af datasæt, som allerede er partiske, og som afspejler den nuværende forskelsbehandling i samfundet; minder i denne forbindelse om, at det er afgørende at inddrage de relevante interessenter, herunder civilsamfundet, for at forhindre, at kønsmæssige, sociale og kulturelle skævheder utilsigtet medtages i AI-algoritmer, -systemer og -applikationer; understreger behovet for at arbejde på den mest effektive måde at reducere skævheder i AI-systemer på, i overensstemmelse med standarderne for etisk og ikkediskriminerende behandling; understreger, at datasæt, der bruges til at træne AI, bør være så brede som muligt for at repræsentere samfundet på den mest relevante måde, og at outputtet skal gennemgås for at undgå alle former for stereotyper, forskelsbehandling og bias, og at AI, når det er relevant, bør benyttes til at identificere og korrigere menneskelig bias overalt, hvor den forekommer; opfordrer Kommissionen til at fremme og lette udvekslingen af strategier for rensning af data for bias; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til de etiske aspekter, herunder set fra et kønsperspektiv, ved udviklingen af politikker for og lovgivning om AI, og til om nødvendigt at tilpasse gældende lovgivning, herunder EU-programmer og etiske retningslinjer for brugen af AI; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle foranstaltninger, der fuldt ud indarbejder kønsdimensionen, såsom oplysningskampagner, undervisning og læseplaner, der bør informere borgerne om, hvordan algoritmer fungerer, og hvordan de påvirker deres dagligdag; opfordrer dem endvidere dem til at stimulere ligestillingsbaserede tankegange og arbejdsbetingelser, der kan føre til udvikling af mere inkluderende teknologiske produkter og arbejdsmiljøer; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at digitale færdigheder og undervisning i AI indføres i skolernes læseplaner, og til at gøre dem tilgængelige for alle for på den måde at bidrage til at fjerne den digitale kløft mellem kønnene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger behovet for kurser til arbejdstagere og undervisere, der har med AI at gøre, for at styrke deres evne til at identificere og korrigere kønsdiskriminerende praksis på arbejdspladsen og på uddannelserne, og til arbejdstagere, der udvikler AI-systemer og -applikationer, for at de kan identificere og afhjælpe kønsbaseret forskelsbehandling i de AI-systemer og -applikationer, de udvikler; opfordrer til at etablere tydelig ansvarsfordeling i virksomheder og uddannelsesinstitutioner for at sikre, at der ikke forekommer kønsbaseret diskrimination på arbejdspladsen og i uddannelsesinstitutionerne; fremhæver, at man bør anvende kønsløse billeder af AI og robotter til uddannelses- og kulturformål, medmindre kønnet af en eller anden grund er en central faktor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver vigtigheden af udvikling og udbredelse af AI-applikationer inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor med hensyn til at indsamle kønsopdelte data og andre ligestillingsdata, og af at anvende moderne teknikker til at fjernelse af bias i forbindelse med maskinlæring, og, såfremt det er nødvendigt, at korrigere kønsstereotyper og kønsbias, der kan have negative virkninger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at inddrage uddannelse i de lovgivningsmæssige rammer for applikationer for AI med høj risiko i betragtning af vigtigheden af at sikre, at uddannelse fortsat bidrager til almenvellet, også i betragtning af den store følsomhed, der er forbundet med data om elever, studerende og andre i et læringsforløb; understreger, at i uddannelsessektoren bør denne anvendelse omfatte undervisere, studerende og samfundet som sådan og bør tage hensyn til deres behov og de forventede fordele for at sikre, at AI benyttes bevidst og etisk; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til brug af EU-programmer som Horisont Europa, det digitale Europa og Erasmus+ til at fremme tværfaglig forskning, pilotprojekter, forsøg og udvikling af værktøjer, herunder uddannelse, med henblik på at identificere kønsbias i AI såvel som bevidstgørelseskampagner for den brede offentlighed; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger behovet for at etablere mangesidige hold af udviklere og ingeniører, der arbejder sammen med hovedaktørerne inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor, for at forhindre, at en kønsrelateret eller social bias utilsigtet indbygges i AI-algoritmer, -systemer og -applikationer; understreger behovet for at tage hensyn til de mange forskellige teorier, på grundlag af hvilke AI er blevet udviklet til dato og vil kunne gøres endnu mere avanceret i fremtiden; |
| --- | --- |

14.

| 15. | påpeger, at den nødvendige indsats for at fjerne bias og diskrimination over for særlige grupper, herunder kønsstereotyper, ikke bør standse den teknologiske udvikling; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder igen om betydningen af de grundlæggende rettigheder og den overordnede forrang, som lovgivningen om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred har, og som er bydende nødvendig i forbindelse med sådanne teknologier; minder om, at databeskyttelse og privatlivets fred i særlig grad kan blive berørt af AI, især hvad angår data om børn; understreger, at principperne i den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) (8) er bindende for anvendelsen af AI i denne henseende; minder desuden om, at alle AI-applikationer fuldt ud skal overholde EU's databeskyttelseslovgivning, navnlig GDPR og e-databeskyttelsesdirektivet (9); understreger retten til menneskelig medvirken, når AI og relaterede teknologier anvendes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre en forpligtelse til gennemsigtighed og forklarlighed i forbindelse med AI-baserede automatiserede individuelle beslutninger, der træffes inden for rammerne af offentligretlige beføjelser, og til at gennemføre sanktioner med henblik på at håndhæve dette; opfordrer til, at der indføres systemer, der som standard anvender menneskelig kontrol og menneskelig indgriben, og til at sikre muligheden for en retfærdig procedure, herunder også ret til klageadgang såvel som adgang til retsmidler; |
| --- | --- |

17.

| 18. | noterer sig den potentielt negative indvirkning af personaliseret reklame, navnlig mikromålrettet og adfærdsmæssig reklamering og vurdering af enkeltpersoner, navnlig på mindreårige, ved uden deres samtykke at gribe ind i enkeltpersoners privatliv og stille spørgsmål med hensyn til indsamlingen og anvendelsen af de data, der anvendes til at personalisere reklamer, tilbyde produkter eller tjenesteydelser eller fastsætte priser; opfordrer derfor Kommissionen til at indføre strenge begrænsninger for målrettet reklame baseret på indsamling af personoplysninger, begyndende med et forbud mod adfærdsbaseret reklame, uden at dette skader små og mellemstore virksomheder (SMV'er); minder om, at e-databeskyttelsesdirektivet på nuværende tidspunkt kun tillader målrettet reklamering på basis af et forudgående samtykke, og at det i modsat fald er ulovligt; opfordrer Kommissionen til at forbyde anvendelsen af diskriminerende praksisser i forbindelse med leveringen af tjenester eller varer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at det er nødvendigt, at medieorganisationer informeres om de vigtigste parametre i algoritmebaserede AI-systemer, der fastlægger rangorden og søgeresultater på tredjepartsplatforme, og at brugerne informeres om anvendelsen af AI i beslutningsprocessen og har beføjelse til at fastsætte deres parametre for beskyttelse af privatlivets fred via gennemsigtige og forståelige foranstaltninger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at AI kan støtte skabelsen af indhold i uddannelses-, kultur- og AV-sektoren sammen med informations- og uddannelsesplatforme, herunder lister over forskellige former for kulturgenstande og en lang række datakilder; gør opmærksom på risikoen for at krænke IPR-rettigheder, når AI og forskellige teknologier blandes sammen med en mangfoldighed af kilder (dokumenter, fotos, film) for at forbedre den måde, hvorpå data vises, undersøges og visualiseres; opfordrer til, at AI anvendes med henblik på at sikre et højt niveau af beskyttelse af IPR-rettigheder inden for de nuværende lovgivningsmæssige rammer, f.eks. ved at advare enkeltpersoner og virksomheder, hvis de risikerer utilsigtet at overtræde reglerne, eller bistå rettighedshaverne, hvis reglerne faktisk overtrædes; understreger derfor betydningen af at råde over en passende ramme på EU-plan for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med brugen af AI; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger behovet for at finde en balance mellem på den ene side udviklingen af AI-systemer og anvendelsen heraf inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor og på den anden side foranstaltninger til at sikre konkurrencen og konkurrenceevnen på markedet for AI-virksomheder i disse sektorer; fremhæver i denne forbindelse nødvendigheden af at tilskynde virksomhederne til at investere i innovation af AI-systemer, der anvendes i disse sektorer, idet det samtidig sikres, at leverandørerne af sådanne applikationer ikke opnår markedsmonopol; understreger behovet for, at AI gøres bredt tilgængelig for de kulturelle og kreative brancher i hele Europa med henblik på at bevare lige og fair konkurrencevilkår for alle interessenter og aktører i Europa; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage større hensyn til den rolle, som data og algoritmer spiller for koncentration af markedsstyrke, i konkurrencevurderinger, herunder beslutninger om karteller og fusioner; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger behovet for at tage systematisk fat på de sociale, etiske og juridiske spørgsmål, der opstår som følge af udviklingen, udbredelsen og anvendelsen af AI, såsom gennemsigtighed og ansvarlighed i algoritmer, ikke-forskelsbehandling, lige muligheder, ytringsfrihed og meningspluralisme, mediepluralisme, ejerskab, indsamling, anvendelse og formidling af data og indhold; anbefaler til, at der fastlægges fælles europæiske retningslinjer og standarder, der beskytter privatlivets fred og samtidig muliggør en effektiv anvendelse af de tilgængelige data; opfordrer til gennemsigtighed i udviklingen og ansvarlighed i brugen af algoritmer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en omfattende ramme med det formål at regulere AI-anvendelser horisontalt og at supplere denne med sektorspecifikke regler, f.eks. på området for audiovisuelle medietjenester; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger behovet for investeringer i forskning og innovation i udvikling, udbredelse og anvendelse af AI og AI-applikationer inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor; fremhæver betydningen af offentlige investeringer i disse tjenester og den supplerende merværdi, som offentlig-private partnerskaber skaber for at opnå dette mål og udnytte det fulde potentiale af AI inden for disse sektorer, især uddannelse, i betragtning af det væsentlige omfang af private investeringer, der er foretaget i de senere år; opfordrer Kommissionen til at finde yderligere midler til fremme af forskning og innovation vedrørende AI-anvendelser i disse sektorer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at algoritmiske systemer kan være en katalysator for at mindske den digitale kløft på en accelereret måde, men at der er en risiko for, at en uensartet udbredelse risikerer at skabe nye skel eller fremskynde uddybningen af de eksisterende systemer; udtrykker sin bekymring over, at viden og infrastruktur ikke udvikles på en ensartet måde i hele Unionen, hvilket begrænser tilgængeligheden af produkter og tjenesteydelser, der er afhængige af AI, navnlig i tyndt befolkede og socioøkonomisk følsomme områder; opfordrer Kommissionen til at sikre sammenhæng i delingen af fordelene ved AI og dermed forbundne teknologier; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte krav til offentlige organers indkøb og anvendelse af AI og relaterede teknologier i Unionen for at sikre overholdelse af EU-retten og de grundlæggende rettigheder; fremhæver merværdien af instrumenter såsom offentlige høringer og konsekvensanalyser forud for indkøb eller anvendelse af AI-systemer som anbefalet i rapporten fra den særlige rapportør til FN's Generalforsamling om AI og dens indvirkning på menings- og ytringsfriheden (10); opfordrer de offentlige myndigheder til at fremme udviklingen og anvendelsen af AI ved hjælp af offentlige midler og offentlige indkøb; understreger behovet for at styrke markedet ved at give SMV'er mulighed for at deltage i indkøb af AI-applikationer for at sikre, at teknologivirksomheder i alle størrelser inddrages og dermed garanterer modstandsdygtighed og konkurrence; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer til, at der regelmæssigt gennemføres uafhængige revisioner med henblik på at undersøge, om de anvendte AI-applikationer og kontrolmekanismer er i overensstemmelse med specificerede kriterier, og til at sikre, at sådanne revisioner overvåges af en uafhængig myndighed med tilstrækkelige tilsynsbeføjelser; opfordrer til, at der indføres specifikke stresstests med henblik på at bidrage til og håndhæve overholdelsen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker fordelene og ulemperne ved AI i forbindelse med cybersikkerhed og dets potentiale i forhold til at bekæmpe cyberkriminalitet og understreger nødvendigheden af, at enhver form for AI-løsning er modstandsdygtig over for cyberangreb, samtidig med at de EU's grundlæggende rettigheder respekteres, navnlig beskyttelsen af personoplysninger og privatlivets fred; understreger vigtigheden af at overvåge, at AI anvendes på en sikker måde, og fremhæver nødvendigheden af, at den offentlige og den private sektor arbejder tæt sammen med henblik på at modvirke sårbarhed hos brugerne og imødegå de risici, som opstår i denne forbindelse; opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for bedre forebyggelse i forbindelse med cybersikkerhed og til at overveje nødvendigheden af at iværksætte afbødende foranstaltninger; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fremhæver, at covid-19-pandemikrisen kan betragtes som en prøveperiode for udvikling, udbredelse og brug af digitale og AI-relaterede teknologier inden for uddannelse og kultur, eksemplificeret ved de mange platforme for online-skoleundervisning og onlineværktøjer til kulturfremme, der anvendes i alle medlemsstaterne; opfordrer derfor Kommissionen til at danne sig et overblik over disse eksempler i forbindelse med sine overvejelser om en fælles EU-tilgang til øget anvendelse af sådanne teknologiske løsninger; |
| --- | --- |

29.

Uddannelse

| 30. | minder om, at det er vigtigt at styrke de digitale færdigheder og opnå et høj niveau af medie- digital- og informationskompetence på EU-plan som en forudsætning for anvendelsen af AI på uddannelsesområdet; understreger i denne forbindelse behovet for at sikre de digitale og AI-relaterede kundskaber i hele EU, navnlig gennem udvikling af uddannelsesmuligheder for lærere; insisterer på, at brugen af AI-teknologier i skolerne bør bidrage til at mindske den sociale og regionale digitale kløft; glæder sig over Kommissionens ajourførte handlingsplan for digital uddannelse, som omhandler brugen af AI inden for uddannelse; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at gøre digitale kapaciteter, mediekendskab og uddannelse og AI-relaterede færdigheder til prioriteterne i denne plan og samtidig øge bevidstheden om potentielle misbrug og funktionssvigt i AI; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til især at fokusere på børn og unge i sårbare positioner, som har brug for særlig støtte på området for digital uddannelse; opfordrer indtrængende Kommissionen til seriøst at overveje initiativer vedrørende AI og robotteknologi inden for uddannelse i sine kommende lovgivningsforslag om AI; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at investere i digitalt udstyr i skoler og bruge EU-midler til dette formål; |
| --- | --- |

30.

| 31. | gør opmærksom på, at brugen af AI i uddannelsessystemerne giver en bred vifte af muligheder, lejligheder og værktøjer til at gøre den mere innovativ, inklusiv, produktiv og stadig mere effektiv ved at indføre nye læringsmetoder, der er hurtige og personaliserede og centreret omkring de studerende; understreger dog, at eftersom det vil have indflydelse på uddannelse og social inklusion, bør det sikres, at sådanne værktøjer er tilgængelige for alle sociale grupper ved, at der skabes lige adgang til uddannelse og læring, så ingen lades i stikken, navnlig ikke personer med handicap; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at for at kunne anvende AI på en både kritisk og effektiv måde har borgerne som minimum brug for en basal forståelse af denne teknologi; opfordrer medlemsstaterne til at medtage bevidstgørelseskampagner om AI i deres indsats for digitale færdigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme planer for digitale færdigheder og diskussionsfora for at inddrage borgere, forældre og studerende i en demokratisk dialog med de offentlige myndigheder og interessenterne om udvikling, ibrugtagning og anvendelse af AI-teknologier i uddannelsessystemerne; understreger betydningen af at give pædagoger, undervisere m.fl. de rigtige værktøjer og den rigtige knowhow angående AI og dermed beslægtede teknologier med hensyn til, hvad de består i, hvordan de anvendes, og hvordan de bruges korrekt som værktøj og i overensstemmelse med lovgivningen, så man undgår krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder; fremhæver navnlig betydningen af digitale færdigheder for mennesker, der arbejder inden for uddannelse, samt forbedring af undervisningen af ældre i digitale færdigheder i betragtning af, at de yngre generationer allerede har et grundlæggende begreb om disse teknologier, som de er vokset op med; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at det egentlige formål med AI i vores uddannelsessystemer bør være at gøre undervisningen så individualiseret som muligt ved at tilbyde de studerende personlige studieveje baseret på deres styrker og svagheder og give dem undervisningsmaterialer, der er skræddersyet til deres færdigheder, samtidig med at kvaliteten af undervisningen og integrationsprincippet i vores uddannelsessystemer bevares; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om den grundlæggende og mangesidede rolle, som lærere spiller i undervisningen og med hensyn til at gøre den inkluderende, navnlig i den tidlige barndom, hvor der erhverves færdigheder, som vil sætte de studerende i stand til at gøre fremskridt gennem hele livet, f.eks. med hensyn til personlige relationer, studiefærdigheder, empati og samarbejde; understreger derfor, at AI-teknologier ikke kan anvendes til skade for eller på bekostning af personlig uddannelse, da lærere ikke må erstattes af nogen AI- eller AI-relaterede teknologier; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at de læringsfordele, der opnås ved at anvende AI på uddannelsesområdet, ikke blot afhænger af selve den kunstige intelligens, men af, hvordan lærerne bruger AI i det digitale læringsmiljø til at opfylde elevernes, de studerendes og lærernes behov; påpeger derfor behovet for, at AI-programmører inddrager lærersamfund i udviklingen, udbredelsen og anvendelsen af AI-teknologier, hvor det er muligt, ved at skabe et sammenhængende miljø til at knytte forbindelser og samarbejde mellem AI-programmører, udviklere, virksomheder, skoler, lærere og andre offentlige og private interessenter med henblik på at skabe AI-teknologier, der er egnede til det virkelige uddannelsesmiljø, afspejler den enkelte lærendes alder og udviklingsberedskab og opfylder de højeste etiske standarder; gør opmærksom på, at uddannelsesinstitutionerne udelukkende bør bruge pålidelige, etiske, menneskecentrerede teknologier, som kan kontrolleres i alle stadier af deres livscyklus af de offentlige myndigheder og civilsamfundet; understreger fordelene ved gratis og open source-løsninger i denne henseende; opfordrer til, at skoler og andre uddannelsesinstitutioner skal støttes finansielt, logistisk såvel som med den nødvendige ekspertise med henblik på at introducere løsninger for fremtidens læring; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger endvidere, at det er nødvendigt løbende at uddanne lærere i digitalisering, så de kan tilpasse sig til forholdene i forbindelse med AI-baseret undervisning og tilegne sig den viden og de færdigheder, der er nødvendige for at anvende teknologier for AI på en pædagogisk og meningsfuld måde, således at de bliver i stand til fuldt ud at udnytte de muligheder, som AI giver, og til at forstå dets begrænsninger; opfordrer til, at digital læring i fremtiden skal være en del af alle læreruddannelser, og opfordrer til, at lærere og personer, der arbejder inden for uddannelse, skal have mulighed for at videre- og efteruddanne sig igennem hele livet på området for digital undervisning; opfordrer derfor til, at der udvikles AI-uddannelsesprogrammer for undervisere på alle områder og i hele Europa; fremhæver endvidere betydningen af at reformere undervisningsprogrammer for nye generationer af lærere, der giver dem mulighed for at tilpasse sig realiteterne inden for AI-drevet uddannelse, samt betydningen af at udarbejde og ajourføre håndbøger og retningslinjer om AI for lærere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | er bekymret over manglen på specifikke programmer inden for videregående uddannelse i AI og over manglen på offentlige midler til AI i alle medlemsstater; mener, at dette bringer Europas digitale ambitioner for fremtiden i fare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | er bekymret over det faktum, at kun få forskere i AI forfølger en akademisk karriere, eftersom tech-virksomhederne kan tilbyde en bedre løn og mindre bureaukrati omkring forskningen; mener, at en del af løsningen ville være at afsætte flere offentlige midler til forskning i AI på universiteterne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger vigtigheden af at formidle generelle digitale færdigheder og kompetencer helt fra barndommen for at afhjælpe kvalifikationskløften og integrere bestemte befolkningsgrupper bedre på det digitale arbejdsmarked og i det digitale samfund; påpeger, at det i stigende grad er vigtigt, at der uddannes højt kvalificerede fagfolk med forskellig baggrund inden for AI, at der sikres gensidig anerkendelse af sådanne kvalifikationer i hele Unionen, og at den nuværende og den fremtidige arbejdsstyrke opkvalificeres, så den er klædt på til de fremtidige realiteter på arbejdsmarkedet; opfordrer derfor medlemsstaterne til at vurdere deres uddannelsestilbud og opgradere det med AI-relaterede færdigheder, hvor det er nødvendigt, og til at indføre specifikke studieordninger for AI-udviklere, samtidig med at AI også medtages i de traditionelle læseplaner; fremhæver behovet for at sikre gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer inden for AI-færdigheder i hele EU, da flere medlemsstater er i færd med at opgradere deres uddannelsestilbud med AI-relaterede færdigheder og etablere specifikke læseplaner for AI-udviklere; glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at medtage digitale færdigheder som et af kvalifikationskravene for visse erhverv, der er harmoniseret på EU-plan i henhold til direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer (11); understreger behovet for, at disse er i overensstemmelse med vurderingslisten over etiske retningslinjer for pålidelig AI, og glæder sig over Kommissionens forslag om at omdanne denne liste til vejledende læseplaner for AI-udviklere; minder om, at der vedrørende AI gælder særlige erhvervsuddannelsesmæssige behov, og opfordrer til en samarbejdsorienteret tilgang i hele Europa med henblik på at styrke AI's potentiale inden for erhvervsuddannelse; understreger betydningen af at uddanne højtuddannede fagfolk på dette område, herunder etiske aspekter i læseplaner, og af at støtte underrepræsenterede grupper på dette område samt skabe incitamenter for disse fagfolk til at søge arbejde i Unionen; minder om, at kvinder er underrepræsenteret inden for AI, og at dette kan skabe betydelige kønsskævheder på fremtidens arbejdsmarked; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at det er nødvendigt, at regeringer og uddannelsesinstitutioner revurderer, omarbejder og tilpasser deres uddannelsesplaner til det 21. århundredes behov ved at udarbejde uddannelsesprogrammer med større vægt på STEAM-fag med henblik på at forberede de studerende og forbrugerne på den stigende tilstedeværelse af AI og lette tilegnelsen af kognitive færdigheder; understreger i denne forbindelse betydningen af at diversificere denne sektor og tilskynde studerende, navnlig kvinder og piger, til at søge ind på STEAM-studier, navnlig inden for robotteknologi og AI-relaterede fag; opfordrer til, at der afsættes flere finansielle og videnskabelige ressourcer til at motivere talentfulde personer til at blive i Unionen og til at tiltrække personer med kvalifikationer fra tredjelande; bemærker endvidere, at der er et betydeligt antal nystartede virksomheder, der beskæftiger sig med AI og udvikler AI-teknologier; understreger, at SMV'er vil få brug for yderligere støtte og AI-relateret uddannelse med henblik på at kunne overholde de digitale og AI-relaterede lovregler; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bemærker, at automatisering og udvikling af AI kan ændre beskæftigelsen drastisk og uigenkaldeligt; understreger, at det bør prioriteres at specialtilpasse færdigheder til behovene på det fremtidige arbejdsmarked, navnlig inden for uddannelse og de kulturelle og kreative sektorer og industrier; understreger i denne forbindelse behovet for at opkvalificere den fremtidige arbejdsstyrke; understreger endvidere betydningen af at anvende AI til omskoling og opkvalificering af det europæiske arbejdsmarked, navnlig i de kulturelle og audiovisuelle sektorer og industrier, som allerede er hårdt ramt af covid-19-krisen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at vurdere risikoniveauet forbundet med udbredelse af AI i uddannelsessektoren for at fastslå, om AI-applikationer inden for uddannelse bør medtages i de lovgivningsmæssige rammer for høj risiko og underlægges strengere krav til sikkerhed, gennemsigtighed, retfærdighed og ansvarlighed i betragtning af, hvor vigtigt det er at sikre, at uddannelse fortsat bidrager til almenvellet, og i betragtning af den store følsomhed forbundet med data om elever, studerende og andre i en læringsforløb; understreger, at datasæt, der anvendes til at uddanne AI, bør gennemgås for at undgå at styrke visse stereotyper og andre former for bias; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en fremtidssikret retlig ramme for AI med henblik på at tilvejebringe juridisk bindende etiske foranstaltninger og standarder for at sikre grundlæggende rettigheder og friheder og udvikling af pålidelige, etiske og teknisk robuste AI-applikationer, herunder integrerede digitale værktøjer, tjenester og produkter såsom robotteknologi og maskinlæring, navnlig med hensyn til uddannelse; opfordrer til, at de data, der anvendes og produceres af AI-applikationer inden for uddannelse, er tilgængelige, interoperable og af høj kvalitet, og til, at de deles med de relevante offentlige myndigheder på en tilgængelig måde og under overholdelse af lovgivningen om ophavsret og forretningshemmeligheder; minder om, at børn udgør en sårbar gruppe, der fortjener særlig opmærksomhed og beskyttelse; understreger, at selv om AI kan være til gavn for uddannelsesområdet, er det nødvendigt at tage hensyn til dets teknologiske, lovgivningsmæssige og sociale aspekter med passende garantier og en menneskecentreret tilgang, der sikrer, at mennesker i sidste ende altid er i stand til at kontrollere og korrigere systemets beslutninger; påpeger i denne forbindelse, at underviserne bør kontrollere og overvåge enhver ibrugtagning og anvendelse af AI-teknologier i skoler og på universiteter, når de interagerer med elever og studerende; minder om, at AI-systemer ikke må tage nogen endelige beslutninger, der vil kunne påvirke uddannelsesmulighederne, såsom de studerendes endelige bedømmelse, uden en fuldstændig menneskelig overvågning; påpeger, at automatiserede beslutninger, der vedrører fysiske personer, er baseret på profilering og har konsekvenser af juridisk eller lignende karakter, skal være strengt begrænsede og altid være underlagt retten til at kræve menneskelig intervention og til at få en forklaring i henhold til GDPR; understreger, at dette princip strengt bør overholdes, navnlig i uddannelsessystemet, hvor der træffes beslutninger om personers fremtidsmuligheder; |
| --- | --- |

43.

| 44. | udtrykker alvorlig bekymring over, at skoler og andre offentlige uddannelsesinstitutioner i stigende grad bliver afhængige af digitale tjenester i undervisningen (»edtech«), herunder AI-applikationer, som blot udbydes af nogle få teknologivirksomheder, der nyder godt af en dominerende markedsposition; mener, at dette bør undersøges gennem EU's konkurrenceregler; understreger i denne forbindelse vigtigheden af at støtte indførelsen af AI blandt SMV'er i uddannelses-, kultur- og den audiovisuelle sektor gennem passende incitamenter, der skaber lige konkurrencevilkår; opfordrer i denne forbindelse til investeringer i europæiske IT-virksomheder med henblik på at udvikle de nødvendige teknologier i Unionen, eftersom de store virksomheder, der i øjeblikket leverer AI, er baseret uden for Unionen; minder kraftigt om, at oplysninger om mindreårige er strengt beskyttet af den generelle databeskyttelsesforordning og kun kan behandles, hvis de er fuldstændig anonyme, eller hvis indehaveren af forældremyndigheden over barnet har givet samtykke eller bemyndigelse hertil og under streng overholdelse af principperne om dataminimering og formålsbegrænsning; opfordrer til en mere robust beskyttelse og beskyttelse i uddannelsessektoren, hvor børns data er berørt, og opfordrer Kommissionen til at træffe mere effektive foranstaltninger i denne henseende; opfordrer til, at der gives klare oplysninger til børn og deres forældre om den mulige anvendelse og behandling af børns data, herunder gennem bevidstgørelses- og oplysningskampagner; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger de specifikke risici, som er forbundet med brugen af AI-automatiserede genkendelsesapplikationer, der er under hastig udvikling; minder om, at børn er en særlig følsom gruppe; henstiller, at Kommissionen og medlemsstaterne forbyder automatiseret biometrisk identifikation såsom ansigtsgenkendelse til uddannelsesmæssige og kulturelle formål og i uddannelsesmæssige og kulturelle faciliteter, medmindre brugen heraf er tilladt ved lov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger nødvendigheden af at give forbrugerne flere valgmuligheder for at fremme konkurrencen og øge udvalget af tjenester, der tilbydes via AI-teknologier til uddannelsesformål; opfordrer de offentlige myndigheder til i denne forbindelse at fremme udviklingen og anvendelsen af AI-teknologier ved hjælp af offentlige midler og offentlige indkøb; mener, at teknologier, der anvendes af offentlige uddannelsesudbydere eller købes med offentlige midler, bør være baseret på open source-teknologier; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker, at det er på høje tid med innovation inden for uddannelse, hvilket blev tydeliggjort af covid-19-pandemien og det hermed forbundne skift til online- og fjernundervisning; understreger, at AI-baserede uddannelsesværktøjer, f.eks. værktøjer til vurdering og påvisning af læringsvanskeligheder, kan forbedre kvaliteten og effektiviteten af onlinelæring; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger, at den næste generation af digital infrastruktur og internetdækning er af strategisk betydning for at tilbyde AI-baseret uddannelser til europæiske borgere; opfordrer i lyset af covid-19-krisen Kommissionen til at udarbejde en strategi for et europæisk 5G-net, der sikrer Europas strategiske modstandsdygtighed og ikke er afhængig af teknologier fra stater, der ikke deler vores værdier; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer til oprettelsen af et paneuropæisk universitets- og forskningsnetværk med fokus på AI på uddannelsesområdet, der vil sammenføre institutioner og eksperter inden for alle områder til at undersøge AI's indvirkning på læringen samt finde løsninger til at styrke dets potentiale; |
| --- | --- |

49.

Kulturarv

| 50. | minder igen om betydningen af, at alle borgere i EU har adgang til kultur; fremhæver i denne forbindelse betydningen af udveksling af bedste praksis mellem medlemsstater, uddannelsesfaciliteter og kulturinstitutioner og lignende interessenter; mener endvidere, at det er af afgørende betydning, at de ressourcer, der er til rådighed på såvel EU-plan som nationalt plan, får udnyttet hele deres potentiale med henblik på yderligere at forbedre adgangen til kultur; understreger, at der er en lang række muligheder for at få adgang til kultur, og at alle varianter bør undersøges med henblik på at fastlægge den mest hensigtsmæssige løsning; fremhæver betydningen af overensstemmelse med Marrakeshtraktaten; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at AI-teknologier kan spille en væsentlig rolle med hensyn til at bevare, genoprette, dokumentere, analysere, fremme og forvalte den materielle og immaterielle kulturarv, herunder ved at overvåge og undersøge ændringer, der sker på kulturarvssteder som følge af trusler såsom klimaændringer, naturkatastrofer og væbnede konflikter; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at AI-teknologier kan øge synligheden af Europas kulturelle mangfoldighed; påpeger, at disse teknologier giver kulturinstitutioner såsom museer nye muligheder for at fremstille innovative værktøjer til katalogisering af genstande samt til dokumentation af kulturarvssteder og til at gøre dem mere tilgængelige, navnlig gennem 3D-modellering og udvidet virtual reality; understreger, at AI også vil gøre det muligt for museer og kunstgallerier at indføre interaktive og personaliserede tjenester for de besøgende ved at give dem en liste over foreslåede emner baseret på de interesser, de har givet udtryk for både personligt og online; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger, at brugen af AI vil åbne op for nye innovative tilgange, værktøjer og metoder, som gør det muligt for kulturarbejdere og forskere at oprette ensartede databaser med passende klassificeringsordninger samt multimediemetadata, så de kan skabe forbindelser mellem forskellige kulturarvsgenstande og dermed opnå større viden og give bedre forståelse af kulturarven; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger, at god praksis i forbindelse med AI-teknologier for beskyttelse af og adgang til kulturarv, især for personer med handicap, bør identificeres og deles mellem kulturelle netværk i hele Unionen under tilskyndelse til forskning i forskellige anvendelser af AI for at fremme værdien, tilgængeligheden og bevarelsen af kulturarv; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme de muligheder, som brugen af AI giver i de kulturelle og kreative sektorer og industrier; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger, at AI-teknologier også kan anvendes til at overvåge ulovlig handel med kulturgenstande og ødelæggelse af kulturgenstande, samtidig med at indsamlingen af data til inddrivelse og genopbygningsindsatsen for både materiel og immateriel kulturarv støttes; bemærker navnlig, at udviklingen, udbredelsen og anvendelsen af AI i forbindelse med toldscreeningprocedurer kan støtte bestræbelserne på at forhindre ulovlig handel med kulturarv, og navnlig supplere systemer, der giver toldmyndighederne mulighed for at målrette deres indsats og ressourcer mod de punkter, der udgør den største risiko; |
| --- | --- |

55.

| 56. | bemærker, at AI f.eks. kan være til gavn for forskningssektoren, bl.a. via den rolle, som prædiktive analyser kan spille med hensyn til finjustering af dataanalyser, f.eks. vedrørende erhvervelse og flytning af kulturobjekter; understreger behovet for, at Unionen øger investeringerne og fremmer partnerskaber mellem industrien og den akademiske verden for at styrke forskningens kvalitet på europæisk plan; |
| --- | --- |

56.

| 57. | minder om, at AI kan være et revolutionerende værktøj til at fremme kulturturisme, og fremhæver dets betragtelige potentiale med hensyn til at forudsige turiststrømme, hvilket kunne hjælpe de byer, der er overbebyrdet med turisme; |
| --- | --- |

57.

Den kulturelle og kreative sektor og industri

| 58. | beklager, at kultur ikke er blandt de prioriteter, der er opstillet i politiske løsningsmodeller og henstillinger om AI på EU-plan, bl.a. i Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om AI; opfordrer til, at disse henstillinger revideres med henblik på at gøre kultur til en AI-politisk prioritet på EU-plan; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at adressere den potentielle indvirkning, som udvikling, udbredelse og anvendelse af AI-teknologier kan have på de kulturelle og kreative sektorer og industrier, og til at udnytte Next Generation EU's genopretningsplan til at digitalisere disse sektorer med henblik på nye former for forbrug i det 21. århundrede; |
| --- | --- |

58.

| 59. | påpeger, at AI nu er nået til de kulturelle og kreative sektorer og industrier og f.eks. kommer til udtryk i forbindelse med den automatiserede udarbejdelse af tekster, videoer og musikværker; understreger, at skabende kunstnere og kulturarbejdere også behøver de nødvendige digitale færdigheder og kompetencer til at kunne anvende AI og andre digitale teknologier; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at støtte mulighederne for at anvende AI inden for de kulturelle og kreative sektorer og industrier med midler fra videnskaben og forskningen og at etablere centre for digital kreativitet, hvor kreative aktører og kulturarbejdere udvikler AI-anvendelser, lærer at håndtere disse og andre teknologier og kan afprøve brugen heraf; |
| --- | --- |

59.

| 60. | anerkender, at AI-teknologier har potentiale til at skabe et voksende antal arbejdspladser inden for de kulturelle og kreative sektorer og industrier, hvilket bliver lettere som følge af den øgede adgang til disse teknologier; understreger derfor betydningen af at fremme digitale færdigheder i de kulturelle og kreative sektorer og industrier for at gøre disse teknologier mere inklusive, anvendelige, lærende og interaktive for disse sektorer; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger, at samspillet mellem AI og de kulturelle og kreative sektorer og industrier er komplekst og kræver en tilbundsgående vurdering; påskønner Kommissionens rapport fra november 2020 med titlen »Trends and Developments in Artificial Intelligence — Challenges to the IPRS Framework« og dens »study on copyright and new technologies: copyright data management and artificial intelligence«; understreger betydningen af at skabe klarhed over betingelserne for brug af ophavsretligt beskyttet indhold som datainput (billeder, musik, film, databaser osv.) og i produktionen af kulturelle og audiovisuelle produkter, hvad enten de frembringes af mennesker med assistance fra AI eller genereres automatisk af AI-teknologier; opfordrer Kommissionen til at undersøge AI's indvirkning på de kreative erhverv i Europa; minder igen om betydningen af europæiske data og påskønner Kommissionens udtalelser i denne henseende og dens placeringen af AI og dermed beslægtede teknologier højt på dagsordenen; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger behovet for at udarbejde en sammenhængende vision for AI-teknologier i de kulturelle og kreative sektorer og industrier på EU-plan; opfordrer medlemsstaterne til at styrke fokus på kultur i deres nationale AI-strategier for at sikre, at de kulturelle og kreative sektorer og industrier omfavner innovation og forbliver konkurrencedygtig, og at den kulturelle mangfoldighed beskyttes og fremmes på EU-plan i den nye digitale kontekst; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger vigtigheden af at skabe et ensartet miljø for AI-teknologier i hele Unionen, som vil fremme den kulturelle mangfoldighed, støtte minoriteter og sproglig mangfoldighed og samtidig styrke de kreative og kulturelle sektorer og industrier gennem onlineplatforme, som giver EU-borgerne mulighed for at blive inddraget og deltage; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte en demokratisk debat om teknologier for AI og til at sørge for et egentligt forum for drøftelserne med civilsamfundet, forskere, den akademiske verden og interessenterne for at øge bevidstheden om fordelene og udfordringerne ved brugen heraf i den kulturelle og kreative sektor; fremhæver i denne forbindelse den rolle, som kunst og kultur kan spille med hensyn til at gøre folk fortrolige med AI og fremme den offentlige debat herom, idet der på begge områder findes levende og håndgribelige eksempler på maskinlæring, f.eks. på musikområdet; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tackle spørgsmålet om AI-genereret indhold og de hermed forbundne udfordringer med hensyn til krænkelse af ophavsrettigheder; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om at vurdere indvirkningen af AI og relaterede teknologier på den audiovisuelle sektor og de kreative og kulturelle sektorer og industrier, samtidig med at ophavsmænds og udøvende kunstneres rettigheder respekteres; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger, at Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT), og navnlig dets kommende videns- og innovationsfællesskab (VIF), der er tilegnet de kulturelle og kreative industrier, bør spille en førende rolle i udviklingen af en europæisk AI-strategi inden for uddannelse, kultur og den audiovisuelle sektor og kan bidrage til at fremskynde og optage AI-applikationer i disse sektorer; |
| --- | --- |

66.

| 67. | påpeger, at AI allerede har gjort sin entré i den kreative værdikæde, hvad angår skabelse, produktion, udbredelse og forbrug og derfor har en enorm indflydelse på de kreative og kulturelle sektorer og industrier såsom musik- og filmindustrien, kunst og litteratur gennem nye værktøjer, software og AI-assisteret produktion, som letter produktionen, samtidig med at den giver inspiration og gør det muligt for et bredere publikum at skabe indhold; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre undersøgelser og overveje politiske løsninger for at tackle den skadelige virkning af den AI-baserede kontrol over onlinestreamingtjenester udformet til at begrænse mangfoldigheden og/eller maksimere deres overskud ved at medtage eller prioritere visse former for indhold i deres tilbud til forbrugerne, og hvordan dette påvirker den kulturelle mangfoldighed og ophavsmændenes indtægter; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mener, at AI bliver mere og mere nyttigt for de kulturelle og kreative sektorer og industrier, når det gælder skabelses- og produktionsaktiviteter; |
| --- | --- |

69.

| 70. | understreger betydningen af en ophavsmands personlighed, som den kommer til udtryk i de frie og kreative valg, der giver værkerne deres originalitet (12); understreger betydningen af begrænsninger og undtagelser for ophavsret, når der gøres brug af indhold som datainput, navnlig inden for uddannelse, den akademiske verden og forskning, og i produktionen af kulturelt og kreativt output, såsom audiovisuelt output og brugergenereret indhold; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mener, at man bør overveje at beskytte AI-genererede tekniske og kunstneriske frembringelser for at fremme denne form for kreativ frembringelse; |
| --- | --- |

71.

| 72. | understreger, at der i forbindelse med dataøkonomien kan opnås bedre forvaltning af ophavsretligt beskyttede data med det formål at sikre et bedre vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere, navnlig ved at fremme hurtig identifikation af ophavsmanden og den rette ejermand til indhold og dermed bidrage til at mindske antallet af forældreløse værker; påpeger endvidere, at AI-teknologiske løsninger bør anvendes til at styrke infrastrukturen for ophavsretligt beskyttede data og den indbyrdes forbindelse mellem metadata i værker og til at opfylde den forpligtelse til at øge gennemsigtigheden, som er fastsat i artikel 19 i direktiv (EU) 2019/790 om ophavsret og hermed beslægtede rettigheder i det digitale indre marked (13) for at sikre ajourførte, relevante og omfattende oplysninger om udnyttelse af ophavsmænds og udøvende kunstneres værker og fremførelser, navnlig hvis der er tale om flere rettighedshavere og komplekse licensordninger; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer til, at den handlingsplan for intellektuelle ejendomsrettigheder, som Kommissionen har bebudet, adresserer spørgsmålet om AI og dets indvirkning på de kreative sektorer, idet der tages hensyn til behovet for at finde en balance mellem beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og fremme af kreativitet inden for uddannelse, kultur og forskning; mener, at EU kan gå i spidsen for skabelsen af AI-teknologier, hvis det vedtager en operationel lovgivningsmæssig ramme og gennemfører proaktive offentlige politikker, navnlig for så vidt angår uddannelsesprogrammer og finansiel støtte til forskning; opfordrer Kommissionen til at vurdere effekten af intellektuelle ejendomsrettigheder på forskning og udvikling inden for AI og dermed beslægtede teknologier og på de kulturelle og kreative sektorer og industrier, herunder den audiovisuelle sektor, navnlig med hensyn til spørgsmålene om ophavsret, et rimeligt vederlag til ophavsmænd og dermed beslægtede spørgsmål; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer Kommissionen til at overveje de juridiske aspekter af output frembragt ved brug af AI-teknologi samt kulturelt indhold genereret ved brug af AI og dermed beslægtede teknologier; anser det for vigtigt at støtte produktionen af kulturelt indhold; understreger imidlertid på ny, at det er vigtigt at beskytte Unionens enestående ramme for intellektuelle ejendomsrettigheder, og at enhver ændring bør ske med den nødvendige omhu for ikke at forstyrre den skrøbelige balance; opfordrer Kommissionen til at foretage en tilbundsgående vurdering angående muligheden for, at AI-genereret indhold kan få status som juridisk person, og anvendelsen af IPR-rettigheder på AI-genereret indhold samt indhold frembragt ved brug af AI-værktøjer; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opfordrer desuden Kommissionen til, i meget tæt samarbejde med medlemsstaterne og de relevante interessenter, at overveje at udvikle kontrolmekanismer eller -systemer for udgivere, ophavsmænd og skabende kunstnere for at hjælpe dem med at kontrollere, hvilket indhold de må bruge, og gøre det lettere for dem afgøre, hvad der er beskyttet i henhold til IPR-lovgivning; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte regler for at sikre effektiv datainteroperabilitet med henblik på at gøre indhold, der er indkøbt på en platform, tilgængeligt via ethvert digitalt værktøj uanset mærke; |
| --- | --- |

76.

Den audiovisuelle sektor

| 77. | bemærker, at AI ofte anvendes til at sætte automatiserede beslutningstagningsalgoritmer i stand til at sprede og sortere det kulturelle og kreative indhold, der vises for brugerne; understreger, at disse algoritmer er en »sort boks« for brugerne; understreger, at algoritmer, der anvendes af udbydere af medietjenester, videodelingsplatforme (VSP'er) og musikstreamingtjenester, bør udformes på en sådan måde, at de ikke giver specifikke værker en fortrinsstilling ved at begrænse deres »personaliserede« forslag til de mest populære værker med henblik på målrettede reklamer, kommercielle formål eller for at maksimere indtjeningen; opfordrer til at gøre anbefalingsalgoritmer og personaliseret marketing forståelige og gennemsigtige, hvor dette er muligt, for at give forbrugerne et præcist og omfattende indblik i disse processer og indhold og sikre, at de personaliserede tilbud ikke er diskriminerende og er i overensstemmelse med den nyligt vedtagne forordning om forholdet mellem platforme og virksomheder (14) og omnibusdirektivet om en ny aftale for forbrugere (15); opfordrer Kommissionen til at se nærmere på de måder, hvorpå algoritmer for indholdsmoderation optimeres med henblik på at engagere brugerne, og til at foreslå anbefalinger med henblik på at øge brugernes kontrol over det indhold, de ser, således at brugernes ret til at fravælge anbefalede og personaliserede tjenester garanteres og implementeres korrekt; understreger desuden, at forbrugerne skal informeres, når de interagerer med en automatiseret beslutningsproces, og at deres valg- og præstationsmuligheder ikke må begrænses; understreger, at brugen af AI-mekanismer til kommerciel overvågning af forbrugere skal imødegås, selv om den vedrører »gratis tjenester«, ved at sikre, at den er i nøje overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og med GDPR; understreger, at alle lovgivningsmæssige ændringer skal tage hensyn til konsekvenserne for sårbare forbrugere; |
| --- | --- |

77.

| 78. | understreger, at hvad der er ulovligt offline, også skal være ulovligt online; bemærker, at AI-værktøjer potentielt kan anvendes og allerede nu anvendes til at bekæmpe ulovligt indhold online, men understreger på det kraftigste, med henblik på den kommende retsakt om digitale tjenester, at sådanne værktøjer altid skal respektere de grundlæggende rettigheder, herunder især ytrings- og informationsfriheden, og ikke må føre til en generel overvågningsforpligtelse for internettet eller til fjernelse af lovligt materiale, der udbredes i uddannelsesmæssigt, journalistisk, kunstnerisk eller forskningsmæssigt øjemed; understreger, at algoritmer i forbindelse med indholdsmoderation kun bør bruges som en flagging-mekanisme, der kræver menneskelig intervention, eftersom AI ikke på pålidelig vis kan skelne mellem lovligt, ulovligt og skadeligt indhold; påpeger, at brugervilkår altid bør omfatte retningslinjer for brugerfællesskabet samt en klageprocedure; |
| --- | --- |

78.

| 79. | minder endvidere om, at der ikke må være nogen generel overvågning, som fastsat i artikel 15 i direktivet om elektronisk handel (16), og at en specifik indholdsovervågning for audiovisuelle medietjenester skal være i overensstemmelse med de undtagelser, der er fastsat i EU-lovgivningen; påpeger, at AI-applikationer skal overholde interne og eksterne sikkerhedsprotokoller, som bør være teknisk præcise og robuste af karakter; mener, at dette bør gælde for drift under såvel normale som ukendte og uforudsigelige forhold; |
| --- | --- |

79.

| 80. | understreger endvidere, at anvendelsen af AI i algoritmebaserede indholdsanbefalinger fra udbydere af medietjenester såsom video on demand-tjenester og VSP'er kan have en alvorlig indvirkning på den kulturelle og sproglige mangfoldighed, navnlig hvad angår forpligtelsen til at sikre europæiske værker en fremtrædende placering i henhold til artikel 13 i direktivet om audiovisuelle medietjenester (direktiv (EU) 2018/1808 (17)); bemærker, at de samme bekymringer er lige så relevante for musikstreamingtjenesterne, og opfordrer til, at der udvikles indikatorer til vurdering af den kulturelle mangfoldighed og promoveringen af europæiske værker på sådanne tjenester; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at fremme udvikling, indførelse og anvendelse af AI på området for automatiseret undertekstning og synkronisering af europæiske audiovisuelle værker finansielt for at fremme den kulturelle og sproglige mangfoldighed i Unionen og forbedre udbredelsen af og adgangen til europæisk audiovisuelt indhold; |
| --- | --- |

81.

| 82. | foreslår, at der etableres en klar etisk ramme for anvendelse af AI i medierne for at sikre adgang til kulturelt og sprogligt mangfoldigt indhold på EU-plan baseret på ansvarlige, gennemsigtige og inklusive algoritmer med respekt for den enkeltes valg og præferencer; |
| --- | --- |

82.

| 83. | påpeger, at AI kan spille en yderst vigtig rolle i den hurtige udbredelse af desinformation; understreger i denne forbindelse, at rammen bør beskæftige sig med misbrug af AI til udbredelse af falske nyheder samt online misinformation og desinformation, samtidig med at censur undgås; opfordrer derfor Kommissionen til at vurdere risikoen for, at AI bidrager til udbredelsen af desinformation i det digitale miljø, samt løsningsmodellerne for, hvordan AI kan anvendes til at bekæmpe desinformation; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opfordrer Kommissionen til at træffe lovgivningsmæssige foranstaltninger til at sikre, at medietjenesteudbydere får adgang til de data, der genereres i forbindelse med leveringen og udbredelsen af deres indhold på andre udbyderes platforme; understreger, at fuld dataoverførsel fra platformsoperatører til medietjenesteudbyderne er en forudsætning for, at sidstnævnte bedre kan forstå deres publikum og dermed forbedre deres tjenester i forhold til publikums forventninger; |
| --- | --- |

84.

| 85. | understreger vigtigheden af at sætte flere midler af til det digitale Europa, Et Kreativt Europa og Horisont Europa for at styrke støtten til Europas audiovisuelle sektor, navnlig ved hjælp af samarbejdsorienterede forskningsprojekter og eksperimentelle pilotinitiativer vedrørende udvikling, ibrugtagning og anvendelse af etiske AI-teknologier; |
| --- | --- |

85.

| 86. | opfordrer til et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne om at udvikle uddannelsesprogrammer, der tager sigte på omskoling eller opkvalificering af arbejdstagerne, så de er bedre rustet til den sociale omstilling, som anvendelsen af AI-teknologier i den audiovisuelle sektor vil medføre; |
| --- | --- |

86.

| 87. | mener, at AI rummer et enormt potentiale som drivkraft for innovation i nyhedsmediesektoren; mener, at en omfattende anvendelse af AI, f.eks. til produktion og distribution af indhold, overvågning af kommentarsektioner, dataanalyse og identifikation af manipulerede billeder og videoer er afgørende for at mindske omkostningerne i nyhedsmedierne, som har faldende reklameindtægter, og i stedet bruge flere ressourcer på rapportering fra udsendte journalister, så indholdet bliver mere varieret og af højere kvalitet; |
| --- | --- |

87.

Desinformation på nettet: deepfakes

| 88. | understreger betydningen af at sikre mediepluralisme online og offline for at garantere kvaliteten, mangfoldigheden og pålideligheden af den foreliggende information; |
| --- | --- |

88.

| 89. | minder om, at nøjagtighed, uafhængighed, fairness, fortrolighed, medmenneskelighed, ansvarlighed og gennemsigtighed som drivkraft bag principperne om ytringsfrihed og adgang til information i online- og offlinemedier er afgørende i kampen mod desinformation og misinformation; |
| --- | --- |

89.

| 90. | påpeger den vigtige rolle, som uafhængige medier spiller i borgernes kultur- og dagligliv; understreger, at desinformation er et grundlæggende problem, fordi ophavsret og intellektuelle ejendomsrettigheder i almindelighed konstant bliver krænket; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte sit arbejde med at øge bevidstheden om dette problem, modarbejde virkningerne af desinformation samt kildeproblemerne; mener endvidere, at det er vigtigt at udvikle uddannelsesstrategier med det specifikke formål at forbedre de digitale færdigheder; |
| --- | --- |

90.

| 91. | minder om, at det i takt med den hurtige fremkomst af nye teknikker bliver en stadig større udfordring at afsløre falsk og manipuleret information som f.eks. deepfakes, fordi ondsindede producenter er i stand til at generere sofistikerede algoritmer, der kan trænes til at undgå afsløring, hvilket i alvorlig grad undergraver vores demokratiske grundværdier; anmoder Kommissionen om at vurdere den rolle, AI spiller i skabelsen af deepfakes, etablere passende retlige rammer for styring af skabelsen, produktionen eller distributionen af deepfakes til ondsindede formål og til at fremsætte henstillinger om bl.a. foranstaltninger til bekæmpelse af enhver AI-dreven trussel mod frie og retfærdige valg og demokrati; |
| --- | --- |

91.

| 92. | glæder sig over de seneste initiativer og projekter, der har til formål at skabe mere effektive redskaber til afsløring af deepfakes og krav om gennemsigtighed; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at undersøge og investere i metoder til bekæmpelse af deepfakes som et afgørende skridt i bekæmpelsen af desinformation og skadeligt indhold; mener, at AI-baserede løsninger kan være nyttige i den forbindelse; anmoder derfor Kommissionen om at indføre et krav om, at enhver form for deepfake-materiale eller andre realistisk udseende syntetiske videoer skal ledsages af en oplysning om, at der ikke er tale om originalt materiale, og en streng begrænsning af deres anvendelse til valgformål; |
| --- | --- |

92.

| 93. | er bekymret over, at AI har stadig større indflydelse på, hvordan information findes og forbruges online; påpeger, at såkaldte filterbobler og ekkokamre begrænser meningspluralismen og undergraver den åbne samfundsdebat; opfordrer derfor til, at brugen af algoritmer til håndtering af information fra platformsoperatørernes side gøres gennemsigtig, og at brugerne får større valgfrihed med hensyn til, hvilken information — om nogen — de ønsker at modtage; |
| --- | --- |

93.

| 94. | påpeger, at AI-teknologier allerede benyttes inden for journalistik f.eks. til tekstproduktion eller, i forbindelse med undersøgende research, til analyse af store datasæt; understreger, at det ved produktion af information, der er relevant for hele samfundet, er vigtigt, at den automatiserede journalistik refererer til korrekte og fuldstændige data for at forbygge misinformation; understreger, at grundprincipperne for kvalitetsjournalistik som f.eks. den redaktionelle kontrol også gælder for journalistisk indhold, der er udarbejdet ved hjælp af AI-teknologier; opfordrer til, at tekster, der er genereret ved brug af AI, markeres som sådanne for at bevare tilliden til journalistikken; |
| --- | --- |

94.

| 95. | fremhæver AI's potentiale for at lette og fremme flersprogethed ved at udvikle sprogrelaterede teknologier og gøre det muligt at gå på opdagelse i europæisk onlineindhold; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  EUT C 202 I af 16.6.2020, s. 1.

(2)  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 37.

(3)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 37.

(4)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 42.

(5)  EUT C 28 af 27.1.2020, s. 8.

(6)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 239.

(7)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 163.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

(10)  Rapport fra FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af retten til menings- og ytringsfrihed, 29. august 2018.

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22).

(12)  Den Europæiske Unions Domstol, sag C-833/18, SI og Brompton Bicycle Ltd mod Chedech/Get2Get.

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 af 20. juni 2019 om fremme af retfærdighed og gennemsigtighed for brugere af onlineformidlingstjenester (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 57).

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2161 af 27. november 2019 om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF, 2005/29/EF og 2011/83/EU for så vidt angår bedre håndhævelse og modernisering af EU-reglerne om forbrugerbeskyttelse (EUT L 328 af 18.12.2019, s. 7).

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1).

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69).

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/45

---

P9_TA(2021)0240

En europæisk strategi for integration af energisystemer

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for integration af energisystemer (2020/2241(INI))

(2022/C 15/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194,

| — | der henviser til klimaaftalen fra Paris af 12. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til klimaaftalen fra Paris af 12. december 2015,

| — | der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling nr. 7 »Sikring af adgang til prismæssigt overkommelig, pålidelig, bæredygtig og moderne energi for alle«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling nr. 7 »Sikring af adgang til prismæssigt overkommelig, pålidelig, bæredygtig og moderne energi for alle«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. februar 2016 med titlen »En EU-strategi for opvarmning og køling« (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. februar 2016 med titlen »En EU-strategi for opvarmning og køling« (COM(2016)0051),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2018 med titlen »En ren planet for alle — En europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi« (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2018 med titlen »En ren planet for alle — En europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi« (COM(2018)0773),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »En europæisk strategi for data« (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »En europæisk strategi for data« (COM(2020)0066),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »Styrkelse af en klimaneutral økonomi: En EU-strategi for integration af energisystemet« (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »Styrkelse af en klimaneutral økonomi: En EU-strategi for integration af energisystemet« (COM(2020)0299),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa« (COM(2020)0301),

| — | der henviser til Kommunikationens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommunikationens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (COM(2020)0562),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En renoveringsbølge for Europa — grønnere bygninger, flere arbejdspladser, bedre levevilkår« (COM(2020)0662),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen "En EU-strategi for reduktion af metanemissioner (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen "En EU-strategi for reduktion af metanemissioner (COM(2020)0663),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 om status over energiunionen (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 om status over energiunionen (COM(2020)0950),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 om fremskridt med hensyn til konkurrenceevnen inden for ren energi (COM(2020)0953), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 om fremskridt med hensyn til konkurrenceevnen inden for ren energi (COM(2020)0953),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 om forbedringer af energieffektiviteten (COM(2020)0954), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 om forbedringer af energieffektiviteten (COM(2020)0954),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 om fremskridt inden for sektoren for vedvarende energi (COM(2020)0952), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 om fremskridt inden for sektoren for vedvarende energi (COM(2020)0952),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 med titlen »Energipriser og -omkostninger i Europa« (COM(2020)0951), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 med titlen »Energipriser og -omkostninger i Europa« (COM(2020)0951),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje« (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje« (COM(2020)0741),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 25. juni 2019 om fremtiden for energisystemerne i energiunionen med henblik på at sikre energiomstillingen og opfyldelsen af energi- og klimamålene i tiden frem til 2030 og derefter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 25. juni 2019 om fremtiden for energisystemerne i energiunionen med henblik på at sikre energiomstillingen og opfyldelsen af energi- og klimamålene i tiden frem til 2030 og derefter,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 11. december 2020 vedrørende et nyt EU-klimamål for 2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 11. december 2020 vedrørende et nyt EU-klimamål for 2030,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 12. december 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 12. december 2019,

| — | der henviser til brintinitiativet, som blev lanceret af det østrigske formandskab for Rådet i Linz den 17. og 18. september 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til brintinitiativet, som blev lanceret af det østrigske formandskab for Rådet i Linz den 17. og 18. september 2018,

| — | der henviser til initiativet for en bæredygtig og intelligent gasinfrastruktur for Europa, som det rumænske rådsformandskab lancerede i Bukarest den 1. og 2. april 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til initiativet for en bæredygtig og intelligent gasinfrastruktur for Europa, som det rumænske rådsformandskab lancerede i Bukarest den 1. og 2. april 2019,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF af 6. september 2006 om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer samt om ophævelse af direktiv 91/157/EØF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF af 6. september 2006 om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer samt om ophævelse af direktiv 91/157/EØF (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (3) (TEN-E-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (3) (TEN-E-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (4) (forordning om Connecting Europe-faciliteten), som i øjeblikket er under revision, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (4) (forordning om Connecting Europe-faciliteten), som i øjeblikket er under revision,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (7) (direktivet om vedvarende energi), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (7) (direktivet om vedvarende energi),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2002 af 11. december 2018 om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (8) (direktivet om energieffektivitet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2002 af 11. december 2018 om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (8) (direktivet om energieffektivitet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (10),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 559/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 559/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om klimaændringer — en europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi i overensstemmelse med Parisaftalen (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om klimaændringer — en europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi i overensstemmelse med Parisaftalen (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om FN's konference om klimaændringer 2019 i Madrid, Spanien (COP 25) (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om FN's konference om klimaændringer 2019 i Madrid, Spanien (COP 25) (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 2. juli 2020 om en omfattende europæisk strategi for energilagring (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. juli 2020 om en omfattende europæisk strategi for energilagring (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om revision af retningslinjerne for den transeuropæiske energiinfrastruktur (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om revision af retningslinjerne for den transeuropæiske energiinfrastruktur (17),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0062/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0062/2021),

| A. | der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen har godkendt målet om en klimaneutral økonomi senest i 2050 i overensstemmelse med Parisaftalen og på grundlag af lighed og den bedste tilgængelige videnskab med det formål at begrænse den globale temperaturstigning til 1,5 oC over det førindustrielle niveau; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen har godkendt målet om en klimaneutral økonomi senest i 2050 i overensstemmelse med Parisaftalen og på grundlag af lighed og den bedste tilgængelige videnskab med det formål at begrænse den globale temperaturstigning til 1,5 oC over det førindustrielle niveau;

| B. | der henviser til, at Kommissionen har foreslået et fælles mål om nedbringelse af drivhusgasemissionerne med mindst 55 % inden 2030, mens Europa-Parlamentet har vedtaget målet om at nedbringe drivhusgasemissionerne med 60 % inden 2030; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen har foreslået et fælles mål om nedbringelse af drivhusgasemissionerne med mindst 55 % inden 2030, mens Europa-Parlamentet har vedtaget målet om at nedbringe drivhusgasemissionerne med 60 % inden 2030;

| C. | der henviser til, at rapporten fra 2020 om status over energiunionen har vist, at energiefterspørgslen samlet set er faldende i EU, men at den er stigende i visse sektorer som f.eks. transport og informations- og kommunikationsteknologier (IKT); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at rapporten fra 2020 om status over energiunionen har vist, at energiefterspørgslen samlet set er faldende i EU, men at den er stigende i visse sektorer som f.eks. transport og informations- og kommunikationsteknologier (IKT);

| D. | der henviser til, at bygninger tegner sig for ca. 40 % af EU's samlede energiforbrug og for 36 % af drivhusgasemissionerne fra energi, og at IKT tegner sig for 5 til 9 % af det globale elforbrug; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bygninger tegner sig for ca. 40 % af EU's samlede energiforbrug og for 36 % af drivhusgasemissionerne fra energi, og at IKT tegner sig for 5 til 9 % af det globale elforbrug;

| E. | der henviser til, at 70 % af den primære energi, der blev brugt i EU i 2017, kom fra fossile brændstoffer (olie, naturgas og kul) (18); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 70 % af den primære energi, der blev brugt i EU i 2017, kom fra fossile brændstoffer (olie, naturgas og kul) (18);

| F. | der henviser til, at Det Internationale Energiagentur skønner, at ca. en tredjedel af de globale metanemissioner kommer fra energisektoren; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Det Internationale Energiagentur skønner, at ca. en tredjedel af de globale metanemissioner kommer fra energisektoren;

| G. | der henviser til, at opnåelse af klimaneutralitet kræver, at man bevæger sig væk fra et system, der i høj grad er baseret på fossile brændstoffer, og i retning af et yderst energieffektivt klimaneutralt system, der er baseret på vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at opnåelse af klimaneutralitet kræver, at man bevæger sig væk fra et system, der i høj grad er baseret på fossile brændstoffer, og i retning af et yderst energieffektivt klimaneutralt system, der er baseret på vedvarende energikilder;

| H. | der henviser til, at integration af energisystemet betyder koordineret planlægning og drift af energisystemet som helhed på tværs af flere energibærere og tilsluttet infrastruktur og alle slutbrugere; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at integration af energisystemet betyder koordineret planlægning og drift af energisystemet som helhed på tværs af flere energibærere og tilsluttet infrastruktur og alle slutbrugere;

| I. | der henviser til, at integration af energisystemer kan være en løsning på mange af udfordringerne i forbindelse med energiomstillingen, navnlig udfordringen med dekarbonisering, optimering og afbalancering af energinetværk, og derfor sikre forsyningssikkerheden og fremme EU's strategiske autonomi; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at integration af energisystemer kan være en løsning på mange af udfordringerne i forbindelse med energiomstillingen, navnlig udfordringen med dekarbonisering, optimering og afbalancering af energinetværk, og derfor sikre forsyningssikkerheden og fremme EU's strategiske autonomi;

| J. | der henviser til, at den dobbelte grønne og digitale omstilling af energinetværkene vil kræve hidtil usete offentlige og private investeringer i modernisering af infrastrukturer og etablering af nye infrastrukturer, hvor det er nødvendigt, og investeringer i renovering af bygninger samt forskning og udvikling; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den dobbelte grønne og digitale omstilling af energinetværkene vil kræve hidtil usete offentlige og private investeringer i modernisering af infrastrukturer og etablering af nye infrastrukturer, hvor det er nødvendigt, og investeringer i renovering af bygninger samt forskning og udvikling;

| K. | der henviser til, at integration af energisystemer kan fremskynde omstillingen til en klimaneutral økonomi og samtidig holde omkostningerne inden for en acceptabel grænse for europæiske borgere, myndigheder og virksomheder inden for realistiske begrænsninger, alt imens energisikkerheden styrkes, sundheden og miljøet beskyttes og vækst, innovation og globalt industrielt lederskab fremmes; der henviser til, at en omkostningseffektiv integrering af energisektoren skal gennemføres; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at integration af energisystemer kan fremskynde omstillingen til en klimaneutral økonomi og samtidig holde omkostningerne inden for en acceptabel grænse for europæiske borgere, myndigheder og virksomheder inden for realistiske begrænsninger, alt imens energisikkerheden styrkes, sundheden og miljøet beskyttes og vækst, innovation og globalt industrielt lederskab fremmes; der henviser til, at en omkostningseffektiv integrering af energisektoren skal gennemføres;

| L. | der henviser til, at princippet om energieffektivitet først i henhold til forordning (EU) 2018/1999 bør gennemføres effektivt i enhver planlægning af energiforsyning og -efterspørgsel og i politiske beslutninger og investeringsbeslutninger, hvilket betyder, at enhver beslutning systematisk bør vurderes i forhold til alternative omkostningseffektive, teknisk, økonomisk og miljømæssigt forsvarlige energieffektivitetsforanstaltninger; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at princippet om energieffektivitet først i henhold til forordning (EU) 2018/1999 bør gennemføres effektivt i enhver planlægning af energiforsyning og -efterspørgsel og i politiske beslutninger og investeringsbeslutninger, hvilket betyder, at enhver beslutning systematisk bør vurderes i forhold til alternative omkostningseffektive, teknisk, økonomisk og miljømæssigt forsvarlige energieffektivitetsforanstaltninger;

| M. | der henviser til, at covid-19-krisen har vist, at man skal kunne forlade sig på et sikkert og fleksibelt system; der henviser til, at yderligere el- og varmeudgifter har lagt et større pres på husholdningerne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at covid-19-krisen har vist, at man skal kunne forlade sig på et sikkert og fleksibelt system; der henviser til, at yderligere el- og varmeudgifter har lagt et større pres på husholdningerne;

1.

støtter den retning, som Kommissionen udstikker i sin meddelelse om en strategi for integration af energisystemet, nemlig en kaskadeprioritering for energieffektivitet og -besparelser, dekarbonisering af slutanvendelser gennem direkte elektrificering, brændstoffer baseret på vedvarende energi og kulstoffattige brændstoffer til anvendelser, der ikke har et andet alternativ; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der gennemføres en sammenhængende langsigtet tilgang i en ånd af solidaritet og samarbejde, og at der udarbejdes en stabil lovgivningsmæssig ramme for de berørte industrier og samfundet som helhed; understreger, at den private sektor sammen med den offentlige sektor vil spille en central rolle for en vellykket og effektiv gennemførelse af denne strategi og støtte opbygningen af et energisystem, der leder EU i retning af klimaneutralitet senest i 2050;

2.

mener, at en sådan strategi kan hjælpe Unionen med at udstikke en kurs hen imod opfyldelsen af sine klimamål og samtidig bevare energitilgængelighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed gennem udvikling af et cirkulært, yderst energieffektivt, integreret, sammenkoblet, modstandsdygtigt, intelligent, multimodalt, retfærdigt og dekarboniseret system; fremhæver, at denne strategi, navnlig i kølvandet på corona-19-pandemien, bør fastlægge en vision, der støtter en klimaneutral økonomi, samtidig med at energisikkerheden og konkurrenceevnen styrkes, job og små og mellemstore virksomheder fremmes, sundhed og miljø beskyttes samt bæredygtig vækst og innovation fremmes;

3.

minder om vigtigheden af at tage højde for mangfoldigheden af nationale energisystemer og udfordringer; opfordrer Kommissionen til at undersøge forskellige dekarboniseringsfremgangsmåder, der kan hjælpe de enkelte medlemsstater med at anvende de mest effektive dekarboniseringsløsninger i overensstemmelse med deres behov og ressourcer;

Sikring af optimering og dekarbonisering af energisystemer

Sikring af optimering og dekarbonisering af energisystemer

| 4. | gentager sin støtte til princippet om at sætte energieffektivitet først, hvilket betyder, at energibesparelser og effektivitetsgevinster skal prioriteres; minder om, at cirkularitet og direkte elektrificering, hvor det er muligt, udgør en vigtig vej hen imod dekarbonisering; fremhæver behovet for at udvikle et modstandsdygtigt og klimaneutralt energisystem, idet princippet om omkostningseffektivitet tages i betragtning; understreger behovet for en portefølje af klimavenlige løsninger, der vil gøre det muligt for de mest energieffektive og omkostningseffektive teknologier at trives på markedet og bidrage til at reducere kulstofaftrykket og til at fremme energiuafhængigheden i Unionen; |
| --- | --- |

4.

gentager sin støtte til princippet om at sætte energieffektivitet først, hvilket betyder, at energibesparelser og effektivitetsgevinster skal prioriteres; minder om, at cirkularitet og direkte elektrificering, hvor det er muligt, udgør en vigtig vej hen imod dekarbonisering; fremhæver behovet for at udvikle et modstandsdygtigt og klimaneutralt energisystem, idet princippet om omkostningseffektivitet tages i betragtning; understreger behovet for en portefølje af klimavenlige løsninger, der vil gøre det muligt for de mest energieffektive og omkostningseffektive teknologier at trives på markedet og bidrage til at reducere kulstofaftrykket og til at fremme energiuafhængigheden i Unionen;

| 5. | understreger de utallige fordele ved at øge indsatsen for at øge energieffektiviteten som f.eks. en reduceret importafhængighed, mindre forbrugsregninger, øget industriel konkurrenceevne samt klima- og miljømæssige fordele samlet set; |
| --- | --- |

5.

understreger de utallige fordele ved at øge indsatsen for at øge energieffektiviteten som f.eks. en reduceret importafhængighed, mindre forbrugsregninger, øget industriel konkurrenceevne samt klima- og miljømæssige fordele samlet set;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at anvende princippet om at sætte energieffektivitet først i forbindelse med de kommende revisioner af EU-lovgivning og metoder og i forbindelse med nye initiativer, navnlig med hensyn til planlægningen af scenarier og infrastrukturer og cost-benefit-analyser, og gennem henstillinger til medlemsstaterne om deres nationale lovgivning; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at anvende princippet om at sætte energieffektivitet først i forbindelse med de kommende revisioner af EU-lovgivning og metoder og i forbindelse med nye initiativer, navnlig med hensyn til planlægningen af scenarier og infrastrukturer og cost-benefit-analyser, og gennem henstillinger til medlemsstaterne om deres nationale lovgivning;

| 7. | bemærker det høje energiforbrug i vandsektoren; anmoder Kommissionen om at overveje energieffektivitetsforanstaltninger for EU's vandsektor og muligheden for at bruge renset spildevand som en kilde til bæredygtig energi på stedet i forbindelse med integration af energisystemet; |
| --- | --- |

7.

bemærker det høje energiforbrug i vandsektoren; anmoder Kommissionen om at overveje energieffektivitetsforanstaltninger for EU's vandsektor og muligheden for at bruge renset spildevand som en kilde til bæredygtig energi på stedet i forbindelse med integration af energisystemet;

| 8. | bemærker de utilstrækkelige fremskridt, som medlemsstaterne og Unionen som helhed har gjort med hensyn til energieffektivitet og renovering af bygninger, som fremlagt i statusrapporten om energieffektivitet fra 2020; opfordrer indtrængende Kommissionen til at revidere de mål, der er fastsat i direktivet om energieffektivitet, så de i højere grad bringes i overensstemmelse med klimamålene efter en grundig konsekvensanalyse, samtidig med at der tages hensyn til dens anbefalinger som led i energiunionens forvaltningsproces og klimaplanen; anmoder Kommissionen om at gennemgå de eksisterende foranstaltninger og vedtage mere målrettede politikker, navnlig i de sektorer, såsom transport, hvor fremskridtene ikke har været tilfredsstillende; glæder sig i denne forbindelse over renoveringsbølgestrategien og den kommende revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (19); minder om betydningen af at vurdere indvirkningerne af reviderede mål for virksomheder, navnlig SMV'er; |
| --- | --- |

8.

bemærker de utilstrækkelige fremskridt, som medlemsstaterne og Unionen som helhed har gjort med hensyn til energieffektivitet og renovering af bygninger, som fremlagt i statusrapporten om energieffektivitet fra 2020; opfordrer indtrængende Kommissionen til at revidere de mål, der er fastsat i direktivet om energieffektivitet, så de i højere grad bringes i overensstemmelse med klimamålene efter en grundig konsekvensanalyse, samtidig med at der tages hensyn til dens anbefalinger som led i energiunionens forvaltningsproces og klimaplanen; anmoder Kommissionen om at gennemgå de eksisterende foranstaltninger og vedtage mere målrettede politikker, navnlig i de sektorer, såsom transport, hvor fremskridtene ikke har været tilfredsstillende; glæder sig i denne forbindelse over renoveringsbølgestrategien og den kommende revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (19

| 9. | opfordrer Kommissionen til at udvide princippet om energieffektivitet til også at omfatte hele værdikæden og alle endelige anvendelsesformål som en omkostningseffektiv måde at reducere emissioner på; opfordrer Kommissionen til at foreslå konkrete foranstaltninger med henblik på at reducere energitab i transmissions- og distributionsnettene gennem revisionen af TEN-E-forordningen og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 af 25. oktober 2017 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010 (20); |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at udvide princippet om energieffektivitet til også at omfatte hele værdikæden og alle endelige anvendelsesformål som en omkostningseffektiv måde at reducere emissioner på; opfordrer Kommissionen til at foreslå konkrete foranstaltninger med henblik på at reducere energitab i transmissions- og distributionsnettene gennem revisionen af TEN-E-forordningen og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 af 25. oktober 2017 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010 (20

| 10. | glæder sig over EU's nye metanstrategi; minder om, at det er vigtigt hurtigt at indføre systemer til overvågning af metanemissioner, der er afhængige af satellitovervågningsteknologier som f.eks. dem, der er udviklet via Copernicusprogrammet; opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger til yderligere reduktion af metanemissioner i energisektoren; glæder sig over Kommissionens forslag om at gøre overvågning, rapportering og verifikation samt lækagedetektion og -reparation obligatorisk; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over EU's nye metanstrategi; minder om, at det er vigtigt hurtigt at indføre systemer til overvågning af metanemissioner, der er afhængige af satellitovervågningsteknologier som f.eks. dem, der er udviklet via Copernicusprogrammet; opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger til yderligere reduktion af metanemissioner i energisektoren; glæder sig over Kommissionens forslag om at gøre overvågning, rapportering og verifikation samt lækagedetektion og -reparation obligatorisk;

| 11. | fremhæver potentialet for genanvendelse af affald, navnlig energi og spildvarme fra industrielle processer, bioaffald, bygninger og datacentre; fremhæver den bæredygtige energiproduktion, der stammer fra landbrug, fødevareforbrug og skovbrug; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle effektive incitamenter og forretningsmodeller til at genvinde industriel spildvarme og uundgåelig spildvarme til varmenetværk eller lagring, når der foretages en yderligere revision af affaldsrammedirektivet (21); |
| --- | --- |

11.

fremhæver potentialet for genanvendelse af affald, navnlig energi og spildvarme fra industrielle processer, bioaffald, bygninger og datacentre; fremhæver den bæredygtige energiproduktion, der stammer fra landbrug, fødevareforbrug og skovbrug; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle effektive incitamenter og forretningsmodeller til at genvinde industriel spildvarme og uundgåelig spildvarme til varmenetværk eller lagring, når der foretages en yderligere revision af affaldsrammedirektivet (21

| 12. | henleder opmærksomheden på udfordringen med dekarbonisering af opvarmning og køling; opfordrer til den fortsatte gennemførelse af strategien for opvarmning og afkøling, herunder i forbindelse med revisionen af direktivet om vedvarende energi, direktivet om energieffektivitet samt oprettelse af en gennemførelsesramme i forbindelse med retningslinjerne for statsstøtte til energiområdet og miljøbeskyttelse (22); fremhæver potentialet i fjerde og femte generation af højeffektive fjernvarmenet med lave temperaturer; bemærker, at de kan spille en betydelig rolle med hensyn til dekarbonisering af opvarmning i by- og industriområder; glæder sig over, at fjernvarme- og fjernkølingsnetværk vil være berettiget til støtte i henhold til den reviderede forordning om Connecting Europe-faciliteten, og opfordrer til, at de medtages som potentielle projekter af fælles interesse i henhold til TEN-E-forordningen; opfordrer endvidere Kommissionen til at tage varmeinfrastruktur og varmeoplagring i betragtning ved udarbejdelsen af den tiårige netudviklingsplan for både det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører (ENTSO-E) og det europæiske net af gastransmissionssystemoperatører (ENTSO-G); bemærker med bekymring den lave udskiftningsgrad af gamle og ineffektive varmesystemer; glæder sig over den igangværende revision af den afledte ret om energimærkning og miljøvenligt design af rum- og vandvarmere og -kølere; fremhæver det potentiale, der ligger i digitale værktøjer til intelligent energistyring samtidig med, at cybersikkerhed og databeskyttelse sikres; |
| --- | --- |

12.

henleder opmærksomheden på udfordringen med dekarbonisering af opvarmning og køling; opfordrer til den fortsatte gennemførelse af strategien for opvarmning og afkøling, herunder i forbindelse med revisionen af direktivet om vedvarende energi, direktivet om energieffektivitet samt oprettelse af en gennemførelsesramme i forbindelse med retningslinjerne for statsstøtte til energiområdet og miljøbeskyttelse (22

| 13. | minder om, at energiomstillingen vil kræve mellem 520 og 575 mia. EUR i årlige infrastrukturinvesteringer og en tilsvarende og effektiv anvendelse af vedvarende energi; opfordrer Kommissionen til at udvikle en inklusiv, integreret og realistisk scenarieplanlægning, som yderligere overvejer energieffektivitet og integration af energisystemet i overensstemmelse med investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; bemærker, at det er nødvendigt at overholde de bæredygtige investeringskriterier, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (23) og finansielle værktøjer, som er i fuld overensstemmelse med klima- og energimålene for 2030 og klimaneutralitet senest i 2050, for at sikre, at der ikke genereres strandede aktiver; understreger, at forskellige europæiske programmer og finansieringsinstrumenter spiller en central rolle med hensyn til at fremme energiomstillingen; understreger behovet for at sikre, at anvendelsen af energikilder såsom naturgas kun er af midlertidig karakter i betragtning af målet om at opnå klimaneutralitet; understreger, at systemintegration bør gøre maksimal brug af eksisterende energiinfrastruktur, der kan bidrage til en omkostningseffektiv omstilling i mange sektorer; |
| --- | --- |

13.

minder om, at energiomstillingen vil kræve mellem 520 og 575 mia. EUR i årlige infrastrukturinvesteringer og en tilsvarende og effektiv anvendelse af vedvarende energi; opfordrer Kommissionen til at udvikle en inklusiv, integreret og realistisk scenarieplanlægning, som yderligere overvejer energieffektivitet og integration af energisystemet i overensstemmelse med investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; bemærker, at det er nødvendigt at overholde de bæredygtige investeringskriterier, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (23

| 14. | fremhæver betydningen af forudgående vurdering og foregribelse af behovet for energieffektivitetsforanstaltninger, systemintegration eller ny energiproduktion, -sammenkobling, -transmission, -distribution, -lagring og konverteringsinfrastruktur for at optimere anvendelsen af eksisterende energiinfrastruktur i en klimaneutral økonomi og samtidig sikre dens økonomiske, miljømæssige og sociale levedygtighed og omkostningseffektivitet og samtidig undgå både fastlåsningsvirkninger og strandede aktiver; understreger betydningen af at overholde princippet om teknologineutralitet blandt de teknologier, der er nødvendige for at opnå klimaneutralitet, da de fleste af de teknologier, der vil være behov for inden for en overskuelig fremtid, stadig kræver investeringer i forskning og udvikling; kræver, at hvert infrastrukturprojekt bør omfatte et alternativt scenario, der er baseret på efterspørgselsreduktion og/eller sektorintegration, inden det bygges; |
| --- | --- |

14.

fremhæver betydningen af forudgående vurdering og foregribelse af behovet for energieffektivitetsforanstaltninger, systemintegration eller ny energiproduktion, -sammenkobling, -transmission, -distribution, -lagring og konverteringsinfrastruktur for at optimere anvendelsen af eksisterende energiinfrastruktur i en klimaneutral økonomi og samtidig sikre dens økonomiske, miljømæssige og sociale levedygtighed og omkostningseffektivitet og samtidig undgå både fastlåsningsvirkninger og strandede aktiver; understreger betydningen af at overholde princippet om teknologineutralitet blandt de teknologier, der er nødvendige for at opnå klimaneutralitet, da de fleste af de teknologier, der vil være behov for inden for en overskuelig fremtid, stadig kræver investeringer i forskning og udvikling; kræver, at hvert infrastrukturprojekt bør omfatte et alternativt scenario, der er baseret på efterspørgselsreduktion og/eller sektorintegration, inden det bygges;

| 15. | glæder sig over offentliggørelsen af EU's nye strategi for offshore vedvarende energi; understreger, at den hurtige udvikling af offshoreenergiøer er afgørende for at nå vores mål for vedvarende energikapacitet inden 2030; mener, at denne strategi er en mulighed for at øge produktionen af vedvarende energi, øge den direkte brug af elektricitet og støtte indirekte elektrificering, f.eks. gennem brint og syntetisk brændstof; opfordrer derfor til en omfattende revision af EU-lovgivningen om energiinfrastruktur og en målrettet revision af de relevante retningslinjer for statsstøtte for at fremme udrulningen af alle vedvarende energikilder; påpeger borgernes, industriernes og den offentlige sektors potentiale til yderligere at udnytte solenergi på distributionsniveau; opfordrer medlemsstaterne til at forenkle tilladelsesprocedurerne og fjerne administrative hindringer for vedvarende energiproduktion; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over offentliggørelsen af EU's nye strategi for offshore vedvarende energi; understreger, at den hurtige udvikling af offshoreenergiøer er afgørende for at nå vores mål for vedvarende energikapacitet inden 2030; mener, at denne strategi er en mulighed for at øge produktionen af vedvarende energi, øge den direkte brug af elektricitet og støtte indirekte elektrificering, f.eks. gennem brint og syntetisk brændstof; opfordrer derfor til en omfattende revision af EU-lovgivningen om energiinfrastruktur og en målrettet revision af de relevante retningslinjer for statsstøtte for at fremme udrulningen af alle vedvarende energikilder; påpeger borgernes, industriernes og den offentlige sektors potentiale til yderligere at udnytte solenergi på distributionsniveau; opfordrer medlemsstaterne til at forenkle tilladelsesprocedurerne og fjerne administrative hindringer for vedvarende energiproduktion;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at anvende revisionen af TEN-E-forordningen som en mulighed for at gøre den fuldt ud forenelig med målet om klimaneutralitet; understreger, at principperne om emissionsreduktioner, digitalisering og integration af energisystemet bør forankres i forordningens målsætninger og den 10-årige netudviklingsplanlægning samt en længere planlægningsperiode, der er tilpasset målet om klimaneutralitet, for bl.a. at undgå strandede omkostninger; understreger, at investeringer i digitalisering af eksisterende infrastruktur kan forbedre dens forvaltning betydeligt ved hjælp af digitale tvillinger, algoritmer eller kunstig intelligens; støtter en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til energiinfrastruktur såsom lagrings- og brintinfrastruktur; opfordrer til en integreret, koordineret netværksplan, der gradvist omfatter alle energibærere og infrastruktur; understreger, at infrastrukturen af energisystemer bør integreres med de digitale systemer og transportsystemerne; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at anvende revisionen af TEN-E-forordningen som en mulighed for at gøre den fuldt ud forenelig med målet om klimaneutralitet; understreger, at principperne om emissionsreduktioner, digitalisering og integration af energisystemet bør forankres i forordningens målsætninger og den 10-årige netudviklingsplanlægning samt en længere planlægningsperiode, der er tilpasset målet om klimaneutralitet, for bl.a. at undgå strandede omkostninger; understreger, at investeringer i digitalisering af eksisterende infrastruktur kan forbedre dens forvaltning betydeligt ved hjælp af digitale tvillinger, algoritmer eller kunstig intelligens; støtter en udvidelse af forordningens anvendelsesområde til energiinfrastruktur såsom lagrings- og brintinfrastruktur; opfordrer til en integreret, koordineret netværksplan, der gradvist omfatter alle energibærere og infrastruktur; understreger, at infrastrukturen af energisystemer bør integreres med de digitale systemer og transportsystemerne;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at foreslå mere ambitiøse foranstaltninger og mål i forbindelse med revisionen af direktivet om vedvarende energi med henblik på at øge andelen af vedvarende energi på tværs af sektorer på grundlag af en grundig konsekvensanalyse; understreger behovet for at fremskynde omstillingen mod et energisystem baseret på bæredygtige energikilder og hurtigere elektrificering af slutanvendelsessektorer, hvor det er muligt, idet der tages hensyn til omkostninger og energieffektivitet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at foreslå mere ambitiøse foranstaltninger og mål i forbindelse med revisionen af direktivet om vedvarende energi med henblik på at øge andelen af vedvarende energi på tværs af sektorer på grundlag af en grundig konsekvensanalyse; understreger behovet for at fremskynde omstillingen mod et energisystem baseret på bæredygtige energikilder og hurtigere elektrificering af slutanvendelsessektorer, hvor det er muligt, idet der tages hensyn til omkostninger og energieffektivitet;

| 18. | glæder sig over vedtagelsen af strategien for renoveringsbølgen for Europa, som vil fremskynde udbredelsen af foranstaltninger, der er energi- og ressourceeffektive samt større udbredelse af vedvarende energikilder i bygninger i hele EU; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til synergierne mellem energisektoren og byggesektoren for at opnå klimaneutralitet; understreger, at renovering af eksisterende bygningsmasse vil være et supplement til dekarboniseringen af energiproduktionen; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over vedtagelsen af strategien for renoveringsbølgen for Europa, som vil fremskynde udbredelsen af foranstaltninger, der er energi- og ressourceeffektive samt større udbredelse af vedvarende energikilder i bygninger i hele EU; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til synergierne mellem energisektoren og byggesektoren for at opnå klimaneutralitet; understreger, at renovering af eksisterende bygningsmasse vil være et supplement til dekarboniseringen af energiproduktionen;

| 19. | anerkender de fremskridt, der hidtil er gjort for at integrere EU's energimarkeder med Energifællesskabets kontraherende parter; fremhæver betydningen af at fremme samarbejdet om vedvarende energi; understreger behovet for at styrke de grænseoverskridende samarbejdsmekanismer i forbindelse med den kommende revision af direktivet om vedvarende energiom fremme af vedvarende energi; |
| --- | --- |

19.

anerkender de fremskridt, der hidtil er gjort for at integrere EU's energimarkeder med Energifællesskabets kontraherende parter; fremhæver betydningen af at fremme samarbejdet om vedvarende energi; understreger behovet for at styrke de grænseoverskridende samarbejdsmekanismer i forbindelse med den kommende revision af direktivet om vedvarende energiom fremme af vedvarende energi;

| 20. | glæder sig over vedtagelsen af den europæiske brintstrategi; understreger, at det bør prioriteres at opbygge en vedvarende brintforsyningskæde i Europa for at skabe first mover-fordele, industriel konkurrencedygtighed og energiforsyningssikkerhed; er overbevist om, at vedvarende og kulstoffattig brint kan bidrage til at reducere vedvarende emissioner, såsom industriprocesser og tung transport, hvor direkte elektrificering kan være begrænset på grund af lave omkostninger eller tekniske, sociale og miljømæssige årsager; minder om behovet for at fremskynde dekarboniseringen af den eksisterende hydrogenproduktion; støtter lanceringen af vigtige projekter af fælles europæisk interesse om brint; opfordrer Kommissionen til at udvikle en omfattende klassificerings- og certificeringsramme for gasformige bærere på grundlag af de samlede drivhusgasemissionsbesparelser og bæredygtighedskriterier for hele livscyklussen i overensstemmelse med tilgangen i direktivet om vedvarende energi om fremme af vedvarende energi; understreger, at en sådan klassificering er af allerstørste betydning for markedsaktører, myndigheder og forbrugere; understreger behovet for at udvikle en robust ramme og et passende referencescenarie for at sikre, at der anvendes tilstrækkelig yderligere kapacitet til produktion af vedvarende energi i forhold til behovet for vedvarende brint; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til disse forskelligartede behov i sine kommende lovforslag; opfordrer Kommissionen til at sikre fair og effektiv konkurrence mellem brint, der importeres fra internationale samarbejdspartnere, og brint, som produceres i EU; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over vedtagelsen af den europæiske brintstrategi; understreger, at det bør prioriteres at opbygge en vedvarende brintforsyningskæde i Europa for at skabe first mover-fordele, industriel konkurrencedygtighed og energiforsyningssikkerhed; er overbevist om, at vedvarende og kulstoffattig brint kan bidrage til at reducere vedvarende emissioner, såsom industriprocesser og tung transport, hvor direkte elektrificering kan være begrænset på grund af lave omkostninger eller tekniske, sociale og miljømæssige årsager; minder om behovet for at fremskynde dekarboniseringen af den eksisterende hydrogenproduktion; støtter lanceringen af vigtige projekter af fælles europæisk interesse om brint; opfordrer Kommissionen til at udvikle en omfattende klassificerings- og certificeringsramme for gasformige bærere på grundlag af de samlede drivhusgasemissionsbesparelser og bæredygtighedskriterier for hele livscyklussen i overensstemmelse med tilgangen i direktivet om vedvarende energi om fremme af vedvarende energi; understreger, at en sådan klassificering er af allerstørste betydning for markedsaktører, myndigheder og forbrugere; understreger behovet for at udvikle en robust ramme og et passende referencescenarie for at sikre, at der anvendes tilstrækkelig yderligere kapacitet til produktion af vedvarende energi i forhold til behovet for vedvarende brint; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til disse forskelligartede behov i sine kommende lovforslag; opfordrer Kommissionen til at sikre fair og effektiv konkurrence mellem brint, der importeres fra internationale samarbejdspartnere, og brint, som produceres i EU;

| 21. | understreger den rolle, som miljømæssigt sikker kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse kan spille for at nå målsætningerne i den europæiske grønne pagt; støtter en integreret politisk kontekst til at stimulere udbredelsen af miljømæssigt forsvarlig anvendelse af kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse, som resulterer i en nettoreduktion i drivhusgasemissioner, med det formål at gøre sværindustrien klimaneutral, hvis der ikke findes nogen direkte emissionsreduktionsløsninger; noterer sig Kommissionens forslag om at indkalde til et årligt europæisk forum om CO2-opsamling, anvendelse og lagring som en del af industriforummet for ren energi med henblik på at undersøge mulighederne for at fremme sådanne projekter; minder om behovet for at prioritere direkte emissionsreduktioner og tiltag til bevarelse og forbedring af EU's naturlige dræn og reservoirer, f.eks. gennem bæredygtig skovforvaltning; |
| --- | --- |

21.

understreger den rolle, som miljømæssigt sikker kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse kan spille for at nå målsætningerne i den europæiske grønne pagt; støtter en integreret politisk kontekst til at stimulere udbredelsen af miljømæssigt forsvarlig anvendelse af kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse, som resulterer i en nettoreduktion i drivhusgasemissioner, med det formål at gøre sværindustrien klimaneutral, hvis der ikke findes nogen direkte emissionsreduktionsløsninger; noterer sig Kommissionens forslag om at indkalde til et årligt europæisk forum om CO2-opsamling, anvendelse og lagring som en del af industriforummet for ren energi med henblik på at undersøge mulighederne for at fremme sådanne projekter; minder om behovet for at prioritere direkte emissionsreduktioner og tiltag til bevarelse og forbedring af EU's naturlige dræn og reservoirer, f.eks. gennem bæredygtig skovforvaltning;

| 22. | fremhæver, at transport kan være en væsentlig drivkraft for udbredelsen af vedvarende energi; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå en gunstig politisk ramme og ambitiøse mål, der er baseret på princippet om teknologineutralitet blandt disse teknologier, der er nødvendige for at opnå klimaneutralitet, for at opnå en retfærdig, prismæssigt overkommelig og afbalanceret omstilling til dekarbonisering af alle passager- og godstransportformer, herunder offentlige vognparker og netværk, vej-, sø-, vandvejs-, jernbane- og lufttransport primært gennem elektrificering, og hvor dette ikke er muligt, bæredygtigt producerede brændstoffer; glæder sig over, at Kommissionen i forbindelse med revisionen af direktiv 2014/94/EU har meddelt, at den vil udrulle en million ladestationer til elektriske køretøjer; opfordrer Kommissionen til at give bilproducenterne incitament til at muliggøre vehicle-to-grid overførsel af strøm; understreger behovet for at tilpasse elektrificeringsnetværker og infrastruktur for alternative brændstoffer til den europæiske bilpark og understøtte andre løsninger, der er klar til at blive udbredt, navnlig inden for transportknudepunkter; fremhæver potentialet for internt samarbejde om dekarbonisering af transport på tværs af grænserne; understreger i den henseende den afgørende rolle, som transportfællesskabet og Kommissionen spiller med hensyn til at skabe synergier med nabolande og fremskynde udvekslingen af EU-standarder for emissioner fra transport; understreger, hvor vigtig den offentlige transport er med hensyn til at mindske energiforbruget, og påpeger behovet for at udvikle og udbygge dekarboniseret offentlig transport både i byområder og landdistrikter; |
| --- | --- |

22.

fremhæver, at transport kan være en væsentlig drivkraft for udbredelsen af vedvarende energi; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå en gunstig politisk ramme og ambitiøse mål, der er baseret på princippet om teknologineutralitet blandt disse teknologier, der er nødvendige for at opnå klimaneutralitet, for at opnå en retfærdig, prismæssigt overkommelig og afbalanceret omstilling til dekarbonisering af alle passager- og godstransportformer, herunder offentlige vognparker og netværk, vej-, sø-, vandvejs-, jernbane- og lufttransport primært gennem elektrificering, og hvor dette ikke er muligt, bæredygtigt producerede brændstoffer; glæder sig over, at Kommissionen i forbindelse med revisionen af direktiv 2014/94/EU har meddelt, at den vil udrulle en million ladestationer til elektriske køretøjer; opfordrer Kommissionen til at give bilproducenterne incitament til at muliggøre vehicle-to-grid overførsel af strøm; understreger behovet for at tilpasse elektrificeringsnetværker og infrastruktur for alternative brændstoffer til den europæiske bilpark og understøtte andre løsninger, der er klar til at blive udbredt, navnlig inden for transportknudepunkter; fremhæver potentialet for internt samarbejde om dekarbonisering af transport på tværs af grænserne; understreger i den henseende den afgørende rolle, som transportfællesskabet og Kommissionen spiller med hensyn til at skabe synergier med nabolande og fremskynde udvekslingen af EU-standarder for emissioner fra transport; understreger, hvor vigtig den offentlige transport er med hensyn til at mindske energiforbruget, og påpeger behovet for at udvikle og udbygge dekarboniseret offentlig transport både i byområder og landdistrikter;

| 23. | understreger, at der er sektorer, der øger deres energiforbrug, såsom transportsektoren, turismesektoren og IKT-sektoren; bakker Kommissionen op i at se nærmere på synergierne mellem fjernvarme- og fjernkølingsnetværk og kilder af uundgåelig spildvarme; glæder sig over forpligtelsen i EU's digitale strategi til at gøre datacentrene klimaneutrale senest i 2030; opfordrer Kommissionen til at foreslå en handlingsplan for turismesektorens deltagelse i integrationen af energisystemet, bl.a. med fokus på fremme af jernbaneturisme, blød mobilitet og elektromobilitet og oprettelse af cirkulære energifællesskaber inden for bæredygtig turisme; |
| --- | --- |

23.

understreger, at der er sektorer, der øger deres energiforbrug, såsom transportsektoren, turismesektoren og IKT-sektoren; bakker Kommissionen op i at se nærmere på synergierne mellem fjernvarme- og fjernkølingsnetværk og kilder af uundgåelig spildvarme; glæder sig over forpligtelsen i EU's digitale strategi til at gøre datacentrene klimaneutrale senest i 2030; opfordrer Kommissionen til at foreslå en handlingsplan for turismesektorens deltagelse i integrationen af energisystemet, bl.a. med fokus på fremme af jernbaneturisme, blød mobilitet og elektromobilitet og oprettelse af cirkulære energifællesskaber inden for bæredygtig turisme;

Sikring af balancen i energisystemerne

Sikring af balancen i energisystemerne

| 24. | bemærker, at opretholdelse af balancen mellem elnettene og styring af spidsbelastningsefterspørgsel og -produktion vil være mere kompleks med en stadig mere decentraliseret og vedvarende produktionssammensætning og understreger i denne forbindelse den rolle, som reaktion på efterspørgselssiden, lagring og intelligent energistyring spiller; fremhæver, at overgangen til decentraliseret energiproduktion har mange fordele; den kan fremme anvendelsen af lokale energikilder, hvilket kan føre til øget lokal energiforsyningssikkerhed, samfundsudvikling og samhørighed ved at tilvejebringe nye indtægtskilder og skabe nye arbejdspladser; minder om, at det står medlemsstaterne frit for at fastsætte deres energimiks, hvis mangfoldighed er af afgørende betydning for forsyningssikkerheden; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at opretholdelse af balancen mellem elnettene og styring af spidsbelastningsefterspørgsel og -produktion vil være mere kompleks med en stadig mere decentraliseret og vedvarende produktionssammensætning og understreger i denne forbindelse den rolle, som reaktion på efterspørgselssiden, lagring og intelligent energistyring spiller; fremhæver, at overgangen til decentraliseret energiproduktion har mange fordele; den kan fremme anvendelsen af lokale energikilder, hvilket kan føre til øget lokal energiforsyningssikkerhed, samfundsudvikling og samhørighed ved at tilvejebringe nye indtægtskilder og skabe nye arbejdspladser; minder om, at det står medlemsstaterne frit for at fastsætte deres energimiks, hvis mangfoldighed er af afgørende betydning for forsyningssikkerheden;

| 25. | understreger, at sammenkoblinger er vigtigere end nogensinde for at sikre transport af vedvarende energi til de områder, hvor efterspørgslen vil være højest og afbalancere energisystemet som helhed; understreger behovet for at maksimere udveksling af elektricitet og gennemføre forpligtelsen til at anvende mindst 70 % af den nuværende sammenkoblingskapacitet, som er fastsat i artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) 2019/943; understreger, at Kommissionen og de berørte medlemsstater bør indføre effektive foranstaltninger til afhjælpning af manglen på offshorekonnektorer lyset af offshoreenergiens voksende rolle i et integreret energisystem; |
| --- | --- |

25.

understreger, at sammenkoblinger er vigtigere end nogensinde for at sikre transport af vedvarende energi til de områder, hvor efterspørgslen vil være højest og afbalancere energisystemet som helhed; understreger behovet for at maksimere udveksling af elektricitet og gennemføre forpligtelsen til at anvende mindst 70 % af den nuværende sammenkoblingskapacitet, som er fastsat i artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) 2019/943; understreger, at Kommissionen og de berørte medlemsstater bør indføre effektive foranstaltninger til afhjælpning af manglen på offshorekonnektorer lyset af offshoreenergiens voksende rolle i et integreret energisystem;

| 26. | beklager, at en række medlemsstater endnu ikke har nået deres mål for elsammenkobling på 10 % senest i 2020; glæder sig over Kommissionens forslag om at hæve målet for elsammenkobling for 2030 til 15 %, forudsat at det i højere grad støtter nationale investeringer gennem listen over projekter af fælles interesse; opfordrer Kommissionen til at sætte fornyet skub i arbejdet i ekspertgruppen om sammenkoblingsmål; |
| --- | --- |

26.

beklager, at en række medlemsstater endnu ikke har nået deres mål for elsammenkobling på 10 % senest i 2020; glæder sig over Kommissionens forslag om at hæve målet for elsammenkobling for 2030 til 15 %, forudsat at det i højere grad støtter nationale investeringer gennem listen over projekter af fælles interesse; opfordrer Kommissionen til at sætte fornyet skub i arbejdet i ekspertgruppen om sammenkoblingsmål;

| 27. | bemærker, at infrastrukturen i elnettet bør styrkes yderligere i kraft af digitalisering og automatisering for at gøre systemet mere fleksibelt og udnytte synergier med andre energivektorer; bifalder Kommissionens bebudede handlingsplan for digitalisering af energisektoren, som bl.a. har til formål at udvikle et konkurrencepræget marked for digitale energitjenester, der sikrer databeskyttelse og suverænitet samt understøtter investeringer i digital energiinfrastruktur; påpeger, at et intelligente net vil åbne mulighed for øget udbredelse af decentral og fleksibel vedvarende energi samt et meget sammenkoblet elsystem; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at infrastrukturen i elnettet bør styrkes yderligere i kraft af digitalisering og automatisering for at gøre systemet mere fleksibelt og udnytte synergier med andre energivektorer; bifalder Kommissionens bebudede handlingsplan for digitalisering af energisektoren, som bl.a. har til formål at udvikle et konkurrencepræget marked for digitale energitjenester, der sikrer databeskyttelse og suverænitet samt understøtter investeringer i digital energiinfrastruktur; påpeger, at et intelligente net vil åbne mulighed for øget udbredelse af decentral og fleksibel vedvarende energi samt et meget sammenkoblet elsystem;

| 28. | gentager, at energilagringskapaciteten i Europa er en nødvendig kilde til fleksibilitet og leveringssikkerhed; fremhæver behovet for at reducere lovgivningsmæssige barrierer for installation af lagringsudstyr; opfordrer Kommissionen til at vurdere hvordan omkostningerne til skatter og afgifter på energiomstilling og energilagring kan reduceres for at fjerne potentiel dobbeltbeskatning af projekter vedrørende lagring ved den kommende revision af direktiv 2003/96/EF; minder om, hvor vigtigt det er at sikre fuld interoperabilitet i de forskellige transport- og lagringssystemer, herunder systemer, der har grænseoverskridende relevans og forbindelse til tredjelande; opfordrer indtrængende Kommissionen til at revidere dette direktiv og samtidig undgå urimelige markedsforvridninger på bekostning af andre energikilder og negative virkninger for forbrugerne; |
| --- | --- |

28.

gentager, at energilagringskapaciteten i Europa er en nødvendig kilde til fleksibilitet og leveringssikkerhed; fremhæver behovet for at reducere lovgivningsmæssige barrierer for installation af lagringsudstyr; opfordrer Kommissionen til at vurdere hvordan omkostningerne til skatter og afgifter på energiomstilling og energilagring kan reduceres for at fjerne potentiel dobbeltbeskatning af projekter vedrørende lagring ved den kommende revision af direktiv 2003/96/EF; minder om, hvor vigtigt det er at sikre fuld interoperabilitet i de forskellige transport- og lagringssystemer, herunder systemer, der har grænseoverskridende relevans og forbindelse til tredjelande; opfordrer indtrængende Kommissionen til at revidere dette direktiv og samtidig undgå urimelige markedsforvridninger på bekostning af andre energikilder og negative virkninger for forbrugerne;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at lette adgangen til kapital for alle projekter vedrørende energilagring, idet de lægger særlig vægt på modernisering af eksisterende infrastruktur; opfordrer Kommissionen til at tage yderligere hensyn til behovet for at udbrede lagringsinfrastruktur på den næste liste over projekter af fælles interesse og ved revisionen af retningslinjerne for statsstøtte på området for miljøbeskyttelse og energi; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne til at lette adgangen til kapital for alle projekter vedrørende energilagring, idet de lægger særlig vægt på modernisering af eksisterende infrastruktur; opfordrer Kommissionen til at tage yderligere hensyn til behovet for at udbrede lagringsinfrastruktur på den næste liste over projekter af fælles interesse og ved revisionen af retningslinjerne for statsstøtte på området for miljøbeskyttelse og energi;

| 30. | bemærker imidlertid med bekymring EU's store afhængighed af import af litium-ion-batterier; glæder sig derfor over den tilgang, der udpeges i den strategiske handlingsplan for batterier (24), navnlig diversificeringen af råstofkilder, udviklingen af alternativer til sjældne jordarter, den fulde anvendelse af EU's handelspolitik til at sikre bæredygtig og sikker forsyning, udviklingen af incitamenter for cirkularitet samt etableringen af den europæiske batterialliance; |
| --- | --- |

30.

bemærker imidlertid med bekymring EU's store afhængighed af import af litium-ion-batterier; glæder sig derfor over den tilgang, der udpeges i den strategiske handlingsplan for batterier (24

| 31. | minder om den supplerende rolle, som power-to-x-teknologier kan spille med hensyn til at afbalancere net for at overvinde infrastrukturflaskehalse, transportere energi og skabe fleksibilitet og sæsonlagring af varme og elektricitet, da de er lette at integrere i eksisterende infrastruktur; er overbevist om, at disse teknologier vil bidrage til at integrere den stigende andel af produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder; bemærker behovet for at udvikle kapacitet til lagring af brint; |
| --- | --- |

31.

minder om den supplerende rolle, som power-to-x-teknologier kan spille med hensyn til at afbalancere net for at overvinde infrastrukturflaskehalse, transportere energi og skabe fleksibilitet og sæsonlagring af varme og elektricitet, da de er lette at integrere i eksisterende infrastruktur; er overbevist om, at disse teknologier vil bidrage til at integrere den stigende andel af produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder; bemærker behovet for at udvikle kapacitet til lagring af brint;

| 32. | minder om betydningen af sammenkoblinger og samarbejde mellem netværksoperatører; glæder sig over oprettelsen af regionale koordinationscentre i henhold til forordning (EU) 2019/943; mener, at transmissionssystemoperatørerne bør anlægge en integreret og tværsektoriel tilgang i forbindelse med den fremtidige planlægning af netværkene og sikre overensstemmelse med klima- og energimålene og de nationale energi- og klimaplaner; |
| --- | --- |

32.

minder om betydningen af sammenkoblinger og samarbejde mellem netværksoperatører; glæder sig over oprettelsen af regionale koordinationscentre i henhold til forordning (EU) 2019/943; mener, at transmissionssystemoperatørerne bør anlægge en integreret og tværsektoriel tilgang i forbindelse med den fremtidige planlægning af netværkene og sikre overensstemmelse med klima- og energimålene og de nationale energi- og klimaplaner;

| 33. | påpeger fordelene ved et system med energistrømme i flere retninger, hvor forbrugerne spiller en aktiv rolle i energiforsyningen; minder om, at medlemsstaterne skal sikre, at alle borgere har ret til at producere, forbruge og lagre deres egen energi individuelt eller som et fællesskab, og understreger i denne forbindelse betydningen af fleksibilitetsmuligheder i overgangen fra et udbudsdrevet energisystem til et efterspørgselsstyret energisystem, der giver aktive forbrugere mulighed for efterspørgselsreaktion via digitale løsninger i fuld overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse (25); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for yderligere at fremme udviklingen af et europæisk marked for fleksibilitet på efterspørgselssiden, bl.a. gennem fælles standarder for fleksibilitet i slutanvendelserne, en vurdering af de potentielle fordele og indvirkninger på energisystemets omkostninger; glæder sig over fleksible integrerede energisystemer, der har til formål at optimere sektoren for fjernvarme/køling og brugen af effektiv og fleksibel, højeffektiv kombineret varme- og elproduktion, der bidrager til afbalancering af elforsyningsnettet, en omkostningseffektiv udnyttelse af vedvarende energikilder og integration af spildvarme på lokalt/regionalt plan; opfordrer til en hurtig gennemførelse af direktiv (EU) 2019/944 og dets bestemmelser om et fleksibelt elforbrug; |
| --- | --- |

33.

påpeger fordelene ved et system med energistrømme i flere retninger, hvor forbrugerne spiller en aktiv rolle i energiforsyningen; minder om, at medlemsstaterne skal sikre, at alle borgere har ret til at producere, forbruge og lagre deres egen energi individuelt eller som et fællesskab, og understreger i denne forbindelse betydningen af fleksibilitetsmuligheder i overgangen fra et udbudsdrevet energisystem til et efterspørgselsstyret energisystem, der giver aktive forbrugere mulighed for efterspørgselsreaktion via digitale løsninger i fuld overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse (25

| 34. | fremhæver den rolle, som elektrisk mobilitet kan spille som en form for intelligent integration af el- og transportsektorerne ved at frigøre fleksibilitetskapacitet; understreger, at elektrificeringen af transportsektoren har potentiale til at øge Unionens strategiske energiuafhængighed ved at mindske behovet for importerede fossile brændstoffer; fremhæver det lagrings- og fleksibilitetspotentiale, der ligger i udrulningen af »vehicle-to-grid«-teknologier, og bemærker, at det vil kræve interoperabilitet mellem energisystemer og elkøretøjer; |
| --- | --- |

34.

fremhæver den rolle, som elektrisk mobilitet kan spille som en form for intelligent integration af el- og transportsektorerne ved at frigøre fleksibilitetskapacitet; understreger, at elektrificeringen af transportsektoren har potentiale til at øge Unionens strategiske energiuafhængighed ved at mindske behovet for importerede fossile brændstoffer; fremhæver det lagrings- og fleksibilitetspotentiale, der ligger i udrulningen af »vehicle-to-grid«-teknologier, og bemærker, at det vil kræve interoperabilitet mellem energisystemer og elkøretøjer;

| 35. | minder om betydningen af, at cybersikkerhedsrisici i energisektoren håndteres for at sikre elektricitetssystemernes modstandsdygtighed; understreger, at det stigende antal tilsluttede produkter som f.eks. opvarmningsapparater, elkøretøjer og intelligente målere kan øge risikoen for cyberangreb mod elektricitetssystemet; opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigt at håndtere disse risici for angreb på cybersikkerheden ved at fastsætte et højt beskyttelsesniveau for cybersikkerheden for tilsluttede produkter inden for rammerne af reglerne for cybersikkerhed for elektricitetsnettet; |
| --- | --- |

35.

minder om betydningen af, at cybersikkerhedsrisici i energisektoren håndteres for at sikre elektricitetssystemernes modstandsdygtighed; understreger, at det stigende antal tilsluttede produkter som f.eks. opvarmningsapparater, elkøretøjer og intelligente målere kan øge risikoen for cyberangreb mod elektricitetssystemet; opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigt at håndtere disse risici for angreb på cybersikkerheden ved at fastsætte et højt beskyttelsesniveau for cybersikkerheden for tilsluttede produkter inden for rammerne af reglerne for cybersikkerhed for elektricitetsnettet;

| 36. | understreger, at et mere vedvarende, decentraliseret og integreret energisystem kræver bedre prognoser for energiefterspørgslen og mere tilpasning i realtid af forsyning og lagring fra forskellige energibærere; understreger i denne forbindelse den afgørende rolle, som digitalisering spiller for behandlingen af statistiske og meteorologiske data; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle et indre marked for digitale energiteknologier samtidig med, at forbrugeres private og personlige data beskyttes; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage indikatoren for intelligensparathed, der er blevet udviklet som en del af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne (26) for at udnytte potentialet for efterspørgselsfleksibilitet på bygningsniveau; understreger, at dette vil kræve flere fælles standarder for dataudveksling; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at vedtage en handlingsplan for digitalisering af energi for at fremme EU's teknologiske lederskab og muliggøre et mere integreret energisystem med intelligente løsninger inden for bestemte sektorer (intelligente net, mere effektiv og sikker transport, energibesparelser i bygninger) med bedre finansiering for perioden 2021-2027; |
| --- | --- |

36.

understreger, at et mere vedvarende, decentraliseret og integreret energisystem kræver bedre prognoser for energiefterspørgslen og mere tilpasning i realtid af forsyning og lagring fra forskellige energibærere; understreger i denne forbindelse den afgørende rolle, som digitalisering spiller for behandlingen af statistiske og meteorologiske data; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle et indre marked for digitale energiteknologier samtidig med, at forbrugeres private og personlige data beskyttes; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage indikatoren for intelligensparathed, der er blevet udviklet som en del af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne (26

| 37. | gentager, at Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder spiller en afgørende rolle i integreringen af energisystemet og gennemførelsen af EU's energilovgivning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at agenturet får tilstrækkelige midler til at kunne udføre sine opgaver; |
| --- | --- |

37.

gentager, at Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder spiller en afgørende rolle i integreringen af energisystemet og gennemførelsen af EU's energilovgivning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at agenturet får tilstrækkelige midler til at kunne udføre sine opgaver;

Sikring af tilgængelig og økonomisk overkommelig energi til alle borgere og virksomheder

Sikring af tilgængelig og økonomisk overkommelig energi til alle borgere og virksomheder

| 38. | minder om, at hovedmålet for EU's indsats på energiområdet er at sikre, at markedet fungerer korrekt under hensyn til kravet om at bevare og forbedre miljøet; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre velfungerende energimarkeder og sikre en fuldstændig gennemførelse af gældende ret om det indre marked for energi, herunder pakken om ren energi, for at tilpasse forbrugerrettigheder i gas- og fjernvarmesektorerne til elforbrugernes rettigheder og hjælpe dem med at bidrage til dekarboniseringen af økonomien; understreger betydningen af, at kunderne guides i retning af den mest energieffektive og omkostningseffektive dekarboniseringsløsning på grundlag af priser, der afspejler alle omkostningerne for den anvendte energibærer; glæder sig over initiativet til at revidere direktiv 2003/96/EF og ændre det til et instrument, der tilpasser afgiftspolitikkerne til energi- og klimamålene for 2030 og 2050; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indarbejde klimamålene i dette direktiv; understreger behovet for at revidere dets anvendelsesområde og sondre mellem fossile gasser, kulstoffattige gasser og gas fra vedvarende kilder med henblik på at sætte skub i udviklingen af bæredygtige alternativer; opfordrer medlemsstaterne til at fjerne uberettigede afgifter og skatter for at sikre en harmoniseret beskatning, fremme rene, innovative teknologier og sikre konkurrencedygtige energiomkostninger i Europa; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde på at udfase direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

38.

minder om, at hovedmålet for EU's indsats på energiområdet er at sikre, at markedet fungerer korrekt under hensyn til kravet om at bevare og forbedre miljøet; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre velfungerende energimarkeder og sikre en fuldstændig gennemførelse af gældende ret om det indre marked for energi, herunder pakken om ren energi, for at tilpasse forbrugerrettigheder i gas- og fjernvarmesektorerne til elforbrugernes rettigheder og hjælpe dem med at bidrage til dekarboniseringen af økonomien; understreger betydningen af, at kunderne guides i retning af den mest energieffektive og omkostningseffektive dekarboniseringsløsning på grundlag af priser, der afspejler alle omkostningerne for den anvendte energibærer; glæder sig over initiativet til at revidere direktiv 2003/96/EF og ændre det til et instrument, der tilpasser afgiftspolitikkerne til energi- og klimamålene for 2030 og 2050; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indarbejde klimamålene i dette direktiv; understreger behovet for at revidere dets anvendelsesområde og sondre mellem fossile gasser, kulstoffattige gasser og gas fra vedvarende kilder med henblik på at sætte skub i udviklingen af bæredygtige alternativer; opfordrer medlemsstaterne til at fjerne uberettigede afgifter og skatter for at sikre en harmoniseret beskatning, fremme rene, innovative teknologier og sikre konkurrencedygtige energiomkostninger i Europa; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde på at udfase direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer;

| 39. | er enig i Kommissionens analyse af behovet for at arbejde videre mod en udfasning af subsidier til fossile brændstoffer, behovet for at give mere konsekvente prissignaler på tværs af energisektorerne og medlemsstaterne, den manglende konsekvens med hensyn til høje ikke-energirelaterede skatter og afgifter, der bæres af elkunder, og at eksterne omkostninger ikke internaliseres; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at afhjælpe de kendte problemer ved hjælp af effektive lovgivningsmæssige foranstaltninger; |
| --- | --- |

39.

er enig i Kommissionens analyse af behovet for at arbejde videre mod en udfasning af subsidier til fossile brændstoffer, behovet for at give mere konsekvente prissignaler på tværs af energisektorerne og medlemsstaterne, den manglende konsekvens med hensyn til høje ikke-energirelaterede skatter og afgifter, der bæres af elkunder, og at eksterne omkostninger ikke internaliseres; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at afhjælpe de kendte problemer ved hjælp af effektive lovgivningsmæssige foranstaltninger;

| 40. | er overbevist om, at det er nødvendigt at tilskynde energiforbrugerne til at være mere aktive; glæder sig over ikrafttrædelsen af de nye bestemmelser i direktiv (EU) 2019/944, som gør det muligt for aktive forbrugere at deltage fuldt ud i markedet og høste fordelene af deres aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at vurdere de resterende hindringer for selvforsyning for at lette udviklingen af selvforsyning med vedvarende energikilder og energifællesskaber, der bruger vedvarende energikilder, navnlig for lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger, og for industrielle forbrugere; opfordrer til, at gennemsigtig information om energivalgenes klimapåvirkning indgår som en del af den planlagte forbrugeroplysningskampagne; |
| --- | --- |

40.

er overbevist om, at det er nødvendigt at tilskynde energiforbrugerne til at være mere aktive; glæder sig over ikrafttrædelsen af de nye bestemmelser i direktiv (EU) 2019/944, som gør det muligt for aktive forbrugere at deltage fuldt ud i markedet og høste fordelene af deres aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at vurdere de resterende hindringer for selvforsyning for at lette udviklingen af selvforsyning med vedvarende energikilder og energifællesskaber, der bruger vedvarende energikilder, navnlig for lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger, og for industrielle forbrugere; opfordrer til, at gennemsigtig information om energivalgenes klimapåvirkning indgår som en del af den planlagte forbrugeroplysningskampagne;

| 41. | fremhæver de integrerede energisystemer for vedvarende energis potentiale for forbrugerindflydelse på generering, forbrug, lagring og salg af energi; mener, at dette også åbner muligheder for, at energisamfund inden for vedvarende energi kan fremme energieffektivitet på husholdningsniveau og bidrage til at bekæmpe energifattigdom; |
| --- | --- |

41.

fremhæver de integrerede energisystemer for vedvarende energis potentiale for forbrugerindflydelse på generering, forbrug, lagring og salg af energi; mener, at dette også åbner muligheder for, at energisamfund inden for vedvarende energi kan fremme energieffektivitet på husholdningsniveau og bidrage til at bekæmpe energifattigdom;

| 42. | bekræfter på ny energisamfundenes og mikronettenes potentiale med hensyn til at udvikle adgang til mere bæredygtig energi, navnlig i fjerntliggende områder og øområder samt regioner i den yderste periferi; understreger nødvendigheden af at sikre, at disse områder integreres i det transeuropæiske energinet og at udvikle projekter, der kan gøre øer eller øgrupper selvforsynende med energi fra vedvarende kilder, sådan som Tilos-projektet under Horisont 2020 har vist; |
| --- | --- |

42.

bekræfter på ny energisamfundenes og mikronettenes potentiale med hensyn til at udvikle adgang til mere bæredygtig energi, navnlig i fjerntliggende områder og øområder samt regioner i den yderste periferi; understreger nødvendigheden af at sikre, at disse områder integreres i det transeuropæiske energinet og at udvikle projekter, der kan gøre øer eller øgrupper selvforsynende med energi fra vedvarende kilder, sådan som Tilos-projektet under Horisont 2020 har vist;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til regler, der gør det muligt for borgernes energisamfund i højere grad at deltage i integreringen af energisystemet, f.eks. gennem tilslutning til varmenet, elektromobilitetsopladning, lagring eller anordninger til fleksibelt elforbrug sammen med en vedvarende energiproduktion; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til regler, der gør det muligt for borgernes energisamfund i højere grad at deltage i integreringen af energisystemet, f.eks. gennem tilslutning til varmenet, elektromobilitetsopladning, lagring eller anordninger til fleksibelt elforbrug sammen med en vedvarende energiproduktion;

Sikring af europæisk lederskab inden for bæredygtige og vedvarende energiteknologier

Sikring af europæisk lederskab inden for bæredygtige og vedvarende energiteknologier

| 44. | minder om, at et af energiunionens mål er at mindske vores afhængighed af import og at garantere forsyningssikkerhed og teknologisk uafhængighed; opfordrer EU til at tage ved lære af den aktuelle økonomiske krise og arbejde i retning af mere selvstændighed i strategiske værdikæder; mener, at skabelsen af synergier kan bidrage til at nå dette mål; |
| --- | --- |

44.

minder om, at et af energiunionens mål er at mindske vores afhængighed af import og at garantere forsyningssikkerhed og teknologisk uafhængighed; opfordrer EU til at tage ved lære af den aktuelle økonomiske krise og arbejde i retning af mere selvstændighed i strategiske værdikæder; mener, at skabelsen af synergier kan bidrage til at nå dette mål;

| 45. | understreger betydningen af at udvide de europæiske teknologiers konkurrenceevne for at fremme Unionens autonomi i den strategiske energisektor; opfordrer Kommissionen til at støtte forskning og innovation gennem de forskellige struktur- og sektorfonde; minder om Unionens globale førerposition inden for teknologier til måling af emissioner fra satellitter, navnlig Copernicus-Atmosfæreovervågningstjenesten; minder om Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognosers ekspertise inden for vejrprognoser og dermed foregribelse af udsving i energiefterspørgslen; opfordrer Kommissionen til at overveje yderligere at støtte teknologier, der vil bidrage til et klimasikret og integreret energisystem, herunder hvor Europa har globalt lederskab og indenlandsk baserede værdikæder; |
| --- | --- |

45.

understreger betydningen af at udvide de europæiske teknologiers konkurrenceevne for at fremme Unionens autonomi i den strategiske energisektor; opfordrer Kommissionen til at støtte forskning og innovation gennem de forskellige struktur- og sektorfonde; minder om Unionens globale førerposition inden for teknologier til måling af emissioner fra satellitter, navnlig Copernicus-Atmosfæreovervågningstjenesten; minder om Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognosers ekspertise inden for vejrprognoser og dermed foregribelse af udsving i energiefterspørgslen; opfordrer Kommissionen til at overveje yderligere at støtte teknologier, der vil bidrage til et klimasikret og integreret energisystem, herunder hvor Europa har globalt lederskab og indenlandsk baserede værdikæder;

| 46. | bemærker med bekymring, at konklusionerne på 2020-rapporten om status over energiunionen fremhæver faldende investeringer i forskning og innovation inden for området rene energiteknologier; gentager den afgørende rolle, som EU-støtte spiller for forskning og innovation, navnlig disruptiv innovation; glæder sig over det øgede budget til forskning inden for Horisont Europa-programmet og oprettelsen af det europæiske forskningsrum; |
| --- | --- |

46.

bemærker med bekymring, at konklusionerne på 2020-rapporten om status over energiunionen fremhæver faldende investeringer i forskning og innovation inden for området rene energiteknologier; gentager den afgørende rolle, som EU-støtte spiller for forskning og innovation, navnlig disruptiv innovation; glæder sig over det øgede budget til forskning inden for Horisont Europa-programmet og oprettelsen af det europæiske forskningsrum;

| 47. | fremhæver behovet for en retfærdig omstilling og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage fat på strukturelle ændringer i energisektoren i alle relevante lovgivningsforslag for at bidrage til at lette omstillingen til klimaneutralitet; gentager det løfte, der er skitseret i den europæiske grønne pagt om, at ingen lades i stikken; bemærker i denne henseende, at det er af største betydning, at arbejdstagerne i de sektorer, der er i fare for at forsvinde som følge af den grønne omstilling, omskoles; fremhæver værdien af en veletableret europæisk ekspertise inden for integration af energisystemet og opfordrer medlemsstaterne til at sætte pris på denne ekspertise og bidrage til at overføre den fra sektoren for fossile brændstoffer til et integreret energisystem, der er klimaneutralt; |
| --- | --- |

47.

fremhæver behovet for en retfærdig omstilling og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage fat på strukturelle ændringer i energisektoren i alle relevante lovgivningsforslag for at bidrage til at lette omstillingen til klimaneutralitet; gentager det løfte, der er skitseret i den europæiske grønne pagt om, at ingen lades i stikken; bemærker i denne henseende, at det er af største betydning, at arbejdstagerne i de sektorer, der er i fare for at forsvinde som følge af den grønne omstilling, omskoles; fremhæver værdien af en veletableret europæisk ekspertise inden for integration af energisystemet og opfordrer medlemsstaterne til at sætte pris på denne ekspertise og bidrage til at overføre den fra sektoren for fossile brændstoffer til et integreret energisystem, der er klimaneutralt;

| 48. | fremhæver de følgende banebrydende procesinnovationer og -teknologier, der skal forbedres yderligere med henblik på en cirkulær økonomi, og en effektiv sektorintegrationsstrategi:






  a) | højeffektiv stålproduktion baseret på vedvarende brint, som kombinerer genanvendelse af stål og jernproduktion i permanente forme, |
| --- | --- | --- |

48.

fremhæver de følgende banebrydende procesinnovationer og -teknologier, der skal forbedres yderligere med henblik på en cirkulær økonomi, og en effektiv sektorintegrationsstrategi:

a)

højeffektiv stålproduktion baseret på vedvarende brint, som kombinerer genanvendelse af stål og jernproduktion i permanente forme,

| b) | fjernvarme via underjordisk transport af overskydende varme, |
| --- | --- |

b)

fjernvarme via underjordisk transport af overskydende varme,

| c) | intelligent opladning og skift i transportform inden for transportsektoren, |
| --- | --- |

c)

intelligent opladning og skift i transportform inden for transportsektoren,

| d) | bæredygtig udskiftning af petrokemiske og agrokemiske produkter og de dertil knyttede processer, |
| --- | --- |

d)

bæredygtig udskiftning af petrokemiske og agrokemiske produkter og de dertil knyttede processer,

| e) | ny generation af batteriproduktion og — genanvendelse |
| --- | --- |

e)

ny generation af batteriproduktion og — genanvendelse

| f) | og væskenedkølingsteknologier til datacentre, der i væsentlig grad nedbringer energibehovet og overskudsvarme; |
| --- | --- |

f)

og væskenedkølingsteknologier til datacentre, der i væsentlig grad nedbringer energibehovet og overskudsvarme;

| 49. | glæder sig over de initiativer, der er taget for de strategiske værdikæder; opfordrer til anerkendelse af vedvarende energiteknologier som en strategisk værdikæde og til oprettelse af en alliance til støtte for bestræbelserne på at opskalere disse teknologier samt et initiativ til forbedring af processen og energieffektiviteten; opfordrer Kommissionen til at sikre en gennemsigtig forvaltning af alle alliancer, herunder deltagelse af SMV'er, civilsamfundet, ikke-statslige organisationer og uafhængige eksperter, samtidig med at den geografiske mangfoldighed garanteres; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over de initiativer, der er taget for de strategiske værdikæder; opfordrer til anerkendelse af vedvarende energiteknologier som en strategisk værdikæde og til oprettelse af en alliance til støtte for bestræbelserne på at opskalere disse teknologier samt et initiativ til forbedring af processen og energieffektiviteten; opfordrer Kommissionen til at sikre en gennemsigtig forvaltning af alle alliancer, herunder deltagelse af SMV'er, civilsamfundet, ikke-statslige organisationer og uafhængige eksperter, samtidig med at den geografiske mangfoldighed garanteres;

o

o o

| 50. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

50.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51.

1

(2)  EUT L 266 af 26.9.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39.

3

(4)  EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129.

4

(5)  EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1.

5

(6)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

6

(7)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

7

(8)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 210.

8

(9)  EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125.

9

(10)  EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54.

10

(11)  EUT L 169 af 7.6.2014, s. 108.

11

(12)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 11.

12

(13)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0078.

13

(14)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0079.

14

(15)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

15

(16)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0198.

16

(17)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0199.

17

(18)  Eurostats rapport fra 2019 om energi-, transport- og miljøstatistikker: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/10165279/KS-DK-19-001-DA-N.pdf/76651a29-b817-eed4-f9f2-92bf692e1ed9

18

(19)  EUT L 156 af 19.6.2018, s. 75.

19

(20)  EUT L 280 af 28.10.2017, s. 1.

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

21

(22)  Retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi.

22

(23)  EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13.

23

(24)  Bilag II til Kommissionens meddelelse af 17. maj 2018 med titlen »Et mobilt Europa: Bæredygtig mobilitet i Europa: sikker, opkoblet og ren« (COM(2018)0293).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

26

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/56

---

P9_TA(2021)0241

En europæisk strategi for brint

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om en europæisk strategi for brint (2020/2242(INI))

(2022/C 15/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 194,

| — | der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til særrapporter af 8. oktober 2018 fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer med titlen »Global Warming of 1,5 oC« og af 25. september 2019 med titlen »The Ocean and Cryosphere in a Changing Climate«, |
| --- | --- |

—

der henviser til særrapporter af 8. oktober 2018 fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer med titlen »Global Warming of 1,5 oC« og af 25. september 2019 med titlen »The Ocean and Cryosphere in a Changing Climate«,

| — | der henviser til De Forenede Nationers Miljøprograms rapporter om emissionskløften fra 2019 og 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Miljøprograms rapporter om emissionskløften fra 2019 og 2020,

| — | der henviser til OECD's erklæring af 23. februar 2018 om styrkelse af SMV'er og iværksætteri for produktivitet og inklusiv vækst, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's erklæring af 23. februar 2018 om styrkelse af SMV'er og iværksætteri for produktivitet og inklusiv vækst,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 om en strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 om en strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa (COM(2020)0301),

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 1. juli 2020 med titlen »Mod en køreplan for ren brint — de lokale og regionale myndigheders bidrag til et klimaneutralt Europa« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse af 1. juli 2020 med titlen »Mod en køreplan for ren brint — de lokale og regionale myndigheders bidrag til et klimaneutralt Europa« (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »Styrkelse af en klimaneutral økonomi: En EU-strategi for integration af energisystemet« (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2020 med titlen »Styrkelse af en klimaneutral økonomi: En EU-strategi for integration af energisystemet« (COM(2020)0299),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 om en EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 om en EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje (COM(2020)0741),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 om en EU-strategi for reduktion af metanemissioner (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 om en EU-strategi for reduktion af metanemissioner (COM(2020)0663),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 med titlen »2020-rapport om status over energiunionen i henhold til forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen« (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 14. oktober 2020 med titlen »2020-rapport om status over energiunionen i henhold til forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen« (COM(2020)0950),

| — | der henviser til Kommunikationens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommunikationens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (COM(2020)0562),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa (COM(2020)0102),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (2) (direktivet om vedvarende energi), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (2) (direktivet om vedvarende energi),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (4) (direktivet om infrastruktur for alternative brændstoffer), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (4) (direktivet om infrastruktur for alternative brændstoffer),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 559/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 559/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (6) (TEN-E-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (6) (TEN-E-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (7), som i øjeblikket er under revision, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (7), som i øjeblikket er under revision,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (8) (ETS-direktivet) |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (8) (ETS-direktivet)

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om en omfattende europæisk strategi for energilagring (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om en omfattende europæisk strategi for energilagring (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om revision af retningslinjerne for den transeuropæiske energiinfrastruktur (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om revision af retningslinjerne for den transeuropæiske energiinfrastruktur (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 med titlen »Klimaændringer — en europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi i overensstemmelse med Parisaftalen« (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 med titlen »Klimaændringer — en europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi i overensstemmelse med Parisaftalen« (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 med titlen »Etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer i Den Europæiske Union: tid til handling!« (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 med titlen »Etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer i Den Europæiske Union: tid til handling!« (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. februar 2018 om hurtigere innovation inden for ren energi (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. februar 2018 om hurtigere innovation inden for ren energi (15),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og fra Transport- og Turismeudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og fra Transport- og Turismeudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0116/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0116/2021),

| A. | der henviser til, at EU har støttet Parisaftalen, den grønne pagt og målet om at opnå en omkostningseffektiv og retfærdig omstilling, som skal føre til klimaneutralitet i 2050; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har støttet Parisaftalen, den grønne pagt og målet om at opnå en omkostningseffektiv og retfærdig omstilling, som skal føre til klimaneutralitet i 2050;

| B. | der henviser til, at Kommissionen har foreslået at øge EU's mål om at reducere drivhusgasemissionerne inden 2030 til mindst 55 % under 1990-niveauet, og at Parlamentet har godkendt målet om at reducere drivhusgasemissionerne med 60 % i forhold til 1990-niveauet inden 2030; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen har foreslået at øge EU's mål om at reducere drivhusgasemissionerne inden 2030 til mindst 55 % under 1990-niveauet, og at Parlamentet har godkendt målet om at reducere drivhusgasemissionerne med 60 % i forhold til 1990-niveauet inden 2030;

| C. | der henviser til, at fossile brændstoffer har foranlediget en stor del af den globale opvarmning, og at sigtet med Parisaftalen er at begrænse stigningen af den globale temperatur til et godt stykke under 2 oC sammenlignet med førindustrielle niveauer og at fortsætte indsatsen for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fossile brændstoffer har foranlediget en stor del af den globale opvarmning, og at sigtet med Parisaftalen er at begrænse stigningen af den globale temperatur til et godt stykke under 2 oC sammenlignet med førindustrielle niveauer og at fortsætte indsatsen for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC;

| D. | der henviser til, at omstillingen til en økonomi med nulemission af drivhusgasser kræver en offentlig styret hurtig og retfærdig omstilling til et energisystem, der i vid udstrækning er baseret på vedvarende energi, og som er meget ressource- og energieffektivt, sikrer bæredygtighed og sundhed, inddragelse af borgerne, bekæmpelse af energifattigdom i hele EU, forsyningssikkerhed, tilgængelig energi og prisoverkommelighed for energi samt energiprisernes konkurrencedygtighed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at omstillingen til en økonomi med nulemission af drivhusgasser kræver en offentlig styret hurtig og retfærdig omstilling til et energisystem, der i vid udstrækning er baseret på vedvarende energi, og som er meget ressource- og energieffektivt, sikrer bæredygtighed og sundhed, inddragelse af borgerne, bekæmpelse af energifattigdom i hele EU, forsyningssikkerhed, tilgængelig energi og prisoverkommelighed for energi samt energiprisernes konkurrencedygtighed;

| E. | der henviser til, at det er nødvendigt at anvende rene alternative brændstoffer og udvikle anvendelsen heraf for at udfase fossile brændstoffer så hurtigt som muligt og sikre EU-industriens konkurrenceevne; der henviser til, at vedvarende brint har et uudnyttet potentiale for at være et sådant alternativ; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er nødvendigt at anvende rene alternative brændstoffer og udvikle anvendelsen heraf for at udfase fossile brændstoffer så hurtigt som muligt og sikre EU-industriens konkurrenceevne; der henviser til, at vedvarende brint har et uudnyttet potentiale for at være et sådant alternativ;

| F. | der henviser til, at brint kan anvendes som industriprodukt eller som energibærer i industrielle og kemiske processer, til lufttransport, maritim transport og tung vejtransport og til opvarmningsmæssige formål, hvorved de sektorer, hvori direkte elektrificering ikke er teknisk mulig eller konkurrencedygtig, kan blive dekarboniseret, og at brint kan anvendes til energilagring for at skabe balance i energisystemet, hvor det er nødvendigt, og derved spille en væsentlig rolle i forbindelse med integration af energisystemer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at brint kan anvendes som industriprodukt eller som energibærer i industrielle og kemiske processer, til lufttransport, maritim transport og tung vejtransport og til opvarmningsmæssige formål, hvorved de sektorer, hvori direkte elektrificering ikke er teknisk mulig eller konkurrencedygtig, kan blive dekarboniseret, og at brint kan anvendes til energilagring for at skabe balance i energisystemet, hvor det er nødvendigt, og derved spille en væsentlig rolle i forbindelse med integration af energisystemer;

| G. | der henviser til, at omkring 2 % af EU's energimiks i dag består af brint, hvoraf 95 % produceres ved hjælp af fossile brændstoffer, og at der herved årligt frigives 70-100 mio. ton CO2, mens brint på globalt plan tegner sig for 2,5 % af drivhusgasemissionerne, idet mindre end 1 % af den producerede brint i øjeblikket anvendes som energibærer; der henviser til, at forskning viser, at vedvarende energi kan udgøre op til 100 % af EU's energimiks i 2050, hvoraf brint kan udgøre op til 20 % i alt, mellem 20 % og 50 % af den energi, der anvendes til transport, og mellem 5 % og 20 % af den energi, der anvendes i industrien; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at omkring 2 % af EU's energimiks i dag består af brint, hvoraf 95 % produceres ved hjælp af fossile brændstoffer, og at der herved årligt frigives 70-100 mio. ton CO2, mens brint på globalt plan tegner sig for 2,5 % af drivhusgasemissionerne, idet mindre end 1 % af den producerede brint i øjeblikket anvendes som energibærer; der henviser til, at forskning viser, at vedvarende energi kan udgøre op til 100 % af EU's energimiks i 2050, hvoraf brint kan udgøre op til 20 % i alt, mellem 20 % og 50 % af den energi, der anvendes til transport, og mellem 5 % og 20 % af den energi, der anvendes i industrien;

| H. | der henviser til, at brint — hvoraf 120 mio. t produceres på verdensplan hvert år — fremstilles både som et biprodukt fra raffinaderiindustrien og den kemiske industri (70 mio. t) og på særlige produktionsanlæg (50 mio. ton); der henviser til, at størstedelen af brint fremstilles ved hjælp af fossile brændstoffer — 6 % af naturgassen og 2 % af kul på verdensplan anvendes til brintproduktion — og at mindre end 0,1 % af det produceres ved hjælp af vandelektrolyse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at brint — hvoraf 120 mio. t produceres på verdensplan hvert år — fremstilles både som et biprodukt fra raffinaderiindustrien og den kemiske industri (70 mio. t) og på særlige produktionsanlæg (50 mio. ton); der henviser til, at størstedelen af brint fremstilles ved hjælp af fossile brændstoffer — 6 % af naturgassen og 2 % af kul på verdensplan anvendes til brintproduktion — og at mindre end 0,1 % af det produceres ved hjælp af vandelektrolyse;

| I. | der henviser til, at den samlede brintproduktionskapacitet i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) ved udgangen af 2018 blev anslået til 11,5 mio. ton pr. år, og at den samlede installerede kapacitet for elektrolysører i EØS er på ca. 1 GW, hvilket svarer til mellem 1 og 4 % af den samlede brintproduktionskapacitet; der henviser til, at den samlede andel af EØS-brintproduktion fra fossile brændstoffer med CO2-opsamling og -lagring (kulstoffattig brint) er på omkring 0,7 % (uden biprodukter); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den samlede brintproduktionskapacitet i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) ved udgangen af 2018 blev anslået til 11,5 mio. ton pr. år, og at den samlede installerede kapacitet for elektrolysører i EØS er på ca. 1 GW, hvilket svarer til mellem 1 og 4 % af den samlede brintproduktionskapacitet; der henviser til, at den samlede andel af EØS-brintproduktion fra fossile brændstoffer med CO2-opsamling og -lagring (kulstoffattig brint) er på omkring 0,7 % (uden biprodukter);

| J. | der henviser til, at 43 % af brintproduktionen på globalt plan anvendes til fremstilling af ammoniak, som hovedsagelig bruges til fremstilling af ammoniakbaseret landbrugsgødning, 52 % anvendes til afsvovling af kulbrinter, og 5 % anvendes til syntese af metanol og til andre formål; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at 43 % af brintproduktionen på globalt plan anvendes til fremstilling af ammoniak, som hovedsagelig bruges til fremstilling af ammoniakbaseret landbrugsgødning, 52 % anvendes til afsvovling af kulbrinter, og 5 % anvendes til syntese af metanol og til andre formål;

| K. | der henviser til, at de aktuelle omkostninger ved vedvarende og kulstoffattig brint ligger på omkring 2,5 til 5,5 EUR pr. kg, hvorimod omkostningerne ved at producere brint på grundlag af fossile brændstoffer ligger på omkring 1,50 EUR pr. kg; der henviser til, at det nuværende elektricitetsmiks i de fleste medlemsstater ville producere en elektricitetsbaseret brint med højere emissioner end brint, der er baseret på fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de aktuelle omkostninger ved vedvarende og kulstoffattig brint ligger på omkring 2,5 til 5,5 EUR pr. kg, hvorimod omkostningerne ved at producere brint på grundlag af fossile brændstoffer ligger på omkring 1,50 EUR pr. kg; der henviser til, at det nuværende elektricitetsmiks i de fleste medlemsstater ville producere en elektricitetsbaseret brint med højere emissioner end brint, der er baseret på fossile brændstoffer;

| L. | der henviser til, at brint kan lagre energi i store mængder over en lang periode og derfor kan afhjælpe sæsonbestemte udsving i efterspørgslen; der henviser til, at brint kan transporteres med lastbil, skib eller rørledning og derfor er det muligt at have en situation, hvor vedvarende energi produceres dér, hvor det er mest effektivt, og den hermed producerede brint kan efterfølgende transporteres over lange afstande, uden at det belaster elnettet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at brint kan lagre energi i store mængder over en lang periode og derfor kan afhjælpe sæsonbestemte udsving i efterspørgslen; der henviser til, at brint kan transporteres med lastbil, skib eller rørledning og derfor er det muligt at have en situation, hvor vedvarende energi produceres dér, hvor det er mest effektivt, og den hermed producerede brint kan efterfølgende transporteres over lange afstande, uden at det belaster elnettet;

| M. | der henviser til, at der er behov for en større andel af vedvarende energikilder for at dekarbonisere alle sektorer i økonomien, hvilket kan føre til større volatilitet i elnettet, samtidig med at efterspørgslen efter energilagring vil skulle øges massivt for at sikre energiforsyningen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der er behov for en større andel af vedvarende energikilder for at dekarbonisere alle sektorer i økonomien, hvilket kan føre til større volatilitet i elnettet, samtidig med at efterspørgslen efter energilagring vil skulle øges massivt for at sikre energiforsyningen;

| N. | der henviser til, at stålproduktionen tegner sig for omkring 10 % af verdens direkte og indirekte drivhusgasemissioner, at søtransporten tegner sig for omkring 2,5 % af drivhusgasemissionerne, og at udviklingen af vedvarende brint kan hjælpe med at reducere emissionerne i de pågældende sektorer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at stålproduktionen tegner sig for omkring 10 % af verdens direkte og indirekte drivhusgasemissioner, at søtransporten tegner sig for omkring 2,5 % af drivhusgasemissionerne, og at udviklingen af vedvarende brint kan hjælpe med at reducere emissionerne i de pågældende sektorer;

| O. | der henviser til, at transport tegner for ca. 27 % af EU's samlede drivhusgasudledninger; der henviser til, at brint har mange anvendelsesmuligheder på tværs af industrien og i el- og byggesektoren og har et stort potentiale som alternativt brændstof for transportsektoren, men at mulighederne for at anvende brint på markedet for de forskellige transportformer stadig er begrænsede; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at transport tegner for ca. 27 % af EU's samlede drivhusgasudledninger; der henviser til, at brint har mange anvendelsesmuligheder på tværs af industrien og i el- og byggesektoren og har et stort potentiale som alternativt brændstof for transportsektoren, men at mulighederne for at anvende brint på markedet for de forskellige transportformer stadig er begrænsede;

| P. | der henviser til, at elbiler med batterier har potentiale til at erobre en stor andel på markedet for personbiler; der henviser til, at tung transport er en sektor, der er vanskelig at dekarbonisere, idet mulighederne for direkte elektrificering er begrænsede på grund af lav omkostningseffektivitet og af tekniske årsager; der henviser til, at der er praktiske problemer forbundet med brug af batterier i tunge køretøjer, tog på ikke-elektrificerede strækninger, fragtskibe eller fly, og dette vil skabe muligheder for andre energibærere såsom brint, da man med brint kan lagre store mængder energi om bord på et køretøj eller skib og have mulighed for hurtig påfyldning, hvis det er nødvendigt, og at brint kun producerer vand som output; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at elbiler med batterier har potentiale til at erobre en stor andel på markedet for personbiler; der henviser til, at tung transport er en sektor, der er vanskelig at dekarbonisere, idet mulighederne for direkte elektrificering er begrænsede på grund af lav omkostningseffektivitet og af tekniske årsager; der henviser til, at der er praktiske problemer forbundet med brug af batterier i tunge køretøjer, tog på ikke-elektrificerede strækninger, fragtskibe eller fly, og dette vil skabe muligheder for andre energibærere såsom brint, da man med brint kan lagre store mængder energi om bord på et køretøj eller skib og have mulighed for hurtig påfyldning, hvis det er nødvendigt, og at brint kun producerer vand som output;

| Q. | der henviser til, at en bæredygtig og konkurrencedygtig brintøkonomi giver EU mulighed for at styrke sin økonomi, navnlig efter den økonomiske afmatning som følge af covid-19, da den kan skabe op til en million direkte arbejdspladser af høj kvalitet inden 2030 og 5,4 mio. inden 2050, og der henviser til, at dette kunne være en mulighed for regioner, som i øjeblikket er stærkt afhængige af traditionelle energikilder og vil være truet af fattigdom, når anvendelsen af fossile brændstoffer er udfaset; der henviser til, at jobskabelsespotentialet inden for vedvarende brint er opgjort til 10 300 jobs pr. investeret milliard EUR, hvortil kommer jobs i sektoren for vedvarende elektricitet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en bæredygtig og konkurrencedygtig brintøkonomi giver EU mulighed for at styrke sin økonomi, navnlig efter den økonomiske afmatning som følge af covid-19, da den kan skabe op til en million direkte arbejdspladser af høj kvalitet inden 2030 og 5,4 mio. inden 2050, og der henviser til, at dette kunne være en mulighed for regioner, som i øjeblikket er stærkt afhængige af traditionelle energikilder og vil være truet af fattigdom, når anvendelsen af fossile brændstoffer er udfaset; der henviser til, at jobskabelsespotentialet inden for vedvarende brint er opgjort til 10 300 jobs pr. investeret milliard EUR, hvortil kommer jobs i sektoren for vedvarende elektricitet;

| R. | der henviser til, at opbygningen af et bæredygtigt og konkurrencedygtigt brintmarked, der på en tids- og omkostningseffektiv måde bidrager til Unionens mål om klimaneutralitet i 2050, forudsætter tilstedeværelsen af en veludviklet transmissions- og distributionsinfrastruktur til at transportere brint effektivt fra produktionsstederne til forbrugsområderne i EU; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at opbygningen af et bæredygtigt og konkurrencedygtigt brintmarked, der på en tids- og omkostningseffektiv måde bidrager til Unionens mål om klimaneutralitet i 2050, forudsætter tilstedeværelsen af en veludviklet transmissions- og distributionsinfrastruktur til at transportere brint effektivt fra produktionsstederne til forbrugsområderne i EU;

| S. | der henviser til, at udviklingen af brintsystemer muligvis bliver håndteret forskelligt i medlemsstaterne, idet det skal tages i betragtning, at der er forskelle i de eksisterende gasinfrastrukturer, det enkelte lands kapacitet til at udvikle forskellige teknologiformer til produktion af brint, forskellige potentialer for innovation og en varierende efterspørgsel efter brint fra forskellige industrier i hver medlemsstat; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at udviklingen af brintsystemer muligvis bliver håndteret forskelligt i medlemsstaterne, idet det skal tages i betragtning, at der er forskelle i de eksisterende gasinfrastrukturer, det enkelte lands kapacitet til at udvikle forskellige teknologiformer til produktion af brint, forskellige potentialer for innovation og en varierende efterspørgsel efter brint fra forskellige industrier i hver medlemsstat;

| T. | der henviser til, at næsten alle medlemsstaterne har medtaget planer for brint i deres nationale energi- og klimaplaner, og at 26 medlemsstater har undertegnet initiativet vedrørende brint; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at næsten alle medlemsstaterne har medtaget planer for brint i deres nationale energi- og klimaplaner, og at 26 medlemsstater har undertegnet initiativet vedrørende brint;

| U. | der henviser til, at EU's energisystem bør være miljømæssigt bæredygtigt og økonomisk konkurrencedygtigt, og at alle tilstræbte teknologiske retningslinjer bør baseres på dokumenterede og sunde vurderinger, der kan føre til levedygtige forretningsscenarier inden for overskuelige tidsrammer for at sikre, at omkostningerne ikke bringer hverken EU-industriernes konkurrenceevne eller borgernes velfærd i fare; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at EU's energisystem bør være miljømæssigt bæredygtigt og økonomisk konkurrencedygtigt, og at alle tilstræbte teknologiske retningslinjer bør baseres på dokumenterede og sunde vurderinger, der kan føre til levedygtige forretningsscenarier inden for overskuelige tidsrammer for at sikre, at omkostningerne ikke bringer hverken EU-industriernes konkurrenceevne eller borgernes velfærd i fare;

| V. | der henviser til, at der bør tages hensyn til, at der er betydelige energitab i forbindelse med produktion, transport, lagring og forarbejdning af brint; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der bør tages hensyn til, at der er betydelige energitab i forbindelse med produktion, transport, lagring og forarbejdning af brint;

| W. | der henviser til, at den aktuelle lovramme til regulering af naturgas har tilvejebragt forsyningssikkerhed og overkommelige energipriser for EU's forbrugere i mange år fremover og derfor kunne bruges som model for at fremme udviklingen af et fremtidigt paneuropæisk vedvarende brintmarked; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den aktuelle lovramme til regulering af naturgas har tilvejebragt forsyningssikkerhed og overkommelige energipriser for EU's forbrugere i mange år fremover og derfor kunne bruges som model for at fremme udviklingen af et fremtidigt paneuropæisk vedvarende brintmarked;

1.

understreger behovet for at bevare og yderligere udvikle Europas teknologiske lederskab inden for ren brint (16) ved hjælp af en konkurrencedygtig og bæredygtig brintøkonomi med et integreret brintmarked; understreger behovet for en EU-brintstrategi, som omfatter hele værdikæden for brint, herunder udbuds- og efterspørgselssektorer, og er koordineret med de nationale tiltag for at sikre, at der bygges tilstrækkeligt supplerende infrastruktur til generering af elektricitet fra vedvarende energikilder til produktion af vedvarende brint og til nedbringelse af omkostningerne ved vedvarende brint; bemærker navnlig merværdien af EU's indenlandske produktion af vedvarende brint med hensyn til udvikling og markedsføring af innovative elektrolyseteknologier; understreger, at brintøkonomien er nødt til at være i overensstemmelse med Parisaftalen, EU's klima- og energimål for 2030 og 2050, den cirkulære økonomi, handlingsplanen for kritiske råstoffer og FN's mål for bæredygtig udvikling;

2.

glæder sig over den brintstrategi for et klimaneutralt Europa, som Kommissionen har foreslået, herunder den kommende revision af direktivet om vedvarende energi, samt det stigende antal medlemsstatsstrategier og investeringsplaner for brint; understreger, at disse strategier skal tilpasses medlemsstaternes nationale energi- og klimaplaner, og opfordrer til en hurtig og ambitiøs gennemførelse heraf; mener, at Kommissionen bør tage hensyn til disse strategier i fremtidige lovgivningsforslag; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tilpasse sin tilgang til brint til EU's nye industristrategi og gøre den til en del af en sammenhængende industripolitik, idet der tages hensyn til, at brintstrategien ikke er et mål i sig selv, men bør ses i sammenhæng med EU's samlede indsats for at reducere drivhusgasemissionerne, samtidig med at den sikrer langsigtede kvalitetsjob og bidrager til EU-industriens konkurrenceevne;

3.

understreger vigtigheden af et modstandsdygtigt og klimaneutralt energisystem baseret på princippet om energieffektivitet, omkostningseffektivitet, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed; understreger, at energibevarelse og princippet om »energieffektivitet først« bør have forrang, uden at det forhindrer udviklingen af innovative pilot- og demonstrationsprojekter; bemærker, at direkte elektrificering fra vedvarende energikilder er mere omkostnings-, ressource- og energieffektiv end brint, men bemærker også, at faktorer som forsyningssikkerhed, teknisk gennemførlighed og energisystemer bør tages i betragtning ved fastlæggelsen af, hvordan en sektor bør dekarboniseres; understreger i denne forbindelse betydningen af princippet om teknologineutralitet for at opnå et klimaneutralt EU;

4.

er overbevist om, at brint fremstillet af vedvarende energikilder er afgørende for EU's energiomstilling, da kun vedvarende brint på bæredygtig vis kan bidrage til at opnå klimaneutralitet på lang sigt og undgå fastlåsningsvirkninger og strandede aktiver; bemærker med bekymring, at vedvarende brint endnu ikke er konkurrencedygtig; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe incitamenter for værdikæden og til markedsudbredelsen af vedvarende brint under hensyntagen til, at forholdet mellem pris og udbytte gradvist vil blive forbedret i lyset af udviklingen af industrielle metoder og værdikæder;

5.

anerkender den indsats, der er gjort af brintflagskibsprojekter i flere regioner i hele EU inden for udvikling af integrerede, tværsektorielle værdikæder for brint; understreger deres vigtige rolle med hensyn til at starte produktion og anvendelse af vedvarende brint med henblik på at udvikle EU's brintøkonomi; opfordrer indtrængende Kommissionen til at bygge videre på disse initiativer, støtte udviklingen af dem og hjælpe de involverede med at samle know-how og investeringer;

6.

fremhæver, at brintbaserede produkter, som f.eks. syntetiske brændstoffer fremstillet med vedvarende energi, udgør et CO2-neutralt alternativ til fossile brændstoffer, og de kan derfor bidrage væsentligt, sammen med andre emissionsreducerende løsninger såsom elektrificering baseret på vedvarende elektricitet, til dekarbonisering af en lang række sektorer; understreger, at en tværsektoriel anvendelse er af afgørende betydning for at nedbringe prisen på disse energibærere gennem stordrift og for at sikre tilstrækkelig markedsvolumen;

Klassificering af og standarder for brint

Klassificering af og standarder for brint

| 7. | mener, at en fælles retlig klassificering af de forskellige former for brint er yderst vigtig; glæder sig over den af Kommissionen foreslåede klassificering som et første skridt; påpeger, at en hurtig aftale om en omfattende, detaljeret, videnskabeligt baseret og homogen EU-dækkende terminologi er nødvendig med henblik på tilpasning af nationale juridiske definitioner og for at tilvejebringe en klar klassificering med henblik på at sikre retssikkerhed; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med al relevant lovgivning at afslutte sit arbejde med at udarbejde en sådan terminologi; |
| --- | --- |

7.

mener, at en fælles retlig klassificering af de forskellige former for brint er yderst vigtig; glæder sig over den af Kommissionen foreslåede klassificering som et første skridt; påpeger, at en hurtig aftale om en omfattende, detaljeret, videnskabeligt baseret og homogen EU-dækkende terminologi er nødvendig med henblik på tilpasning af nationale juridiske definitioner og for at tilvejebringe en klar klassificering med henblik på at sikre retssikkerhed; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med al relevant lovgivning at afslutte sit arbejde med at udarbejde en sådan terminologi;

| 8. | mener, at klassificeringen af de forskellige former for brint bør bestemmes på grundlag af en uafhængig, videnskabeligt baseret vurdering, der går bort fra den almindeligt anvendte farvebaserede tilgang; er af den opfattelse, at denne klassificering bør baseres på livscyklusemissioner af drivhusgasser gennem hele brintens produktions- og transportproces og også bør tage hensyn til gennemsigtige og robuste bæredygtighedskriterier i overensstemmelse med principperne for den cirkulære økonomi og være baseret på gennemsnit og standardværdier pr. kategori, såsom målene om bæredygtig anvendelse og beskyttelse af ressourcer, håndtering af affald og øget anvendelse af råstoffer og sekundære materialer, forebyggelse og begrænsning af forurening og endelig beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer; |
| --- | --- |

8.

mener, at klassificeringen af de forskellige former for brint bør bestemmes på grundlag af en uafhængig, videnskabeligt baseret vurdering, der går bort fra den almindeligt anvendte farvebaserede tilgang; er af den opfattelse, at denne klassificering bør baseres på livscyklusemissioner af drivhusgasser gennem hele brintens produktions- og transportproces og også bør tage hensyn til gennemsigtige og robuste bæredygtighedskriterier i overensstemmelse med principperne for den cirkulære økonomi og være baseret på gennemsnit og standardværdier pr. kategori, såsom målene om bæredygtig anvendelse og beskyttelse af ressourcer, håndtering af affald og øget anvendelse af råstoffer og sekundære materialer, forebyggelse og begrænsning af forurening og endelig beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer;

| 9. | bemærker, at der er en uoverensstemmelse mellem forskellige definitioner af ren brint, der anvendes af forskellige aktører, såsom Kommissionen og European Clean Hydrogen Alliance, hvilket skaber forvirring og bør undgås; understreger i denne forbindelse, at sondringen mellem vedvarende og kulstoffattig brint skal gøres helt klar (17); bemærker endvidere, at det ville give yderligere klarhed, hvis det undgå at anvende to navne for den samme kategori af brint, nemlig »vedvarende« og »ren«, som foreslået af Kommissionen, og understreger i den forbindelse, at udtrykket »vedvarende brint« er den mest objektive og videnskabeligt baserede løsning for denne kategori af brint; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at der er en uoverensstemmelse mellem forskellige definitioner af ren brint, der anvendes af forskellige aktører, såsom Kommissionen og European Clean Hydrogen Alliance, hvilket skaber forvirring og bør undgås; understreger i denne forbindelse, at sondringen mellem vedvarende og kulstoffattig brint skal gøres helt klar (17

| 10. | understreger det presserende behov for EU-standarder og internationale standarder og certificering; bemærker endvidere, at oprindelsesgarantier, der er tilpasset de nationale registre, bør overvejes for at sikre, at brugen af vedvarende brint kan øges rettidigt, at forbrugerne kan vælge bæredygtige løsninger bevidst, og for at minimere risikoen for strandede investeringer; |
| --- | --- |

10.

understreger det presserende behov for EU-standarder og internationale standarder og certificering; bemærker endvidere, at oprindelsesgarantier, der er tilpasset de nationale registre, bør overvejes for at sikre, at brugen af vedvarende brint kan øges rettidigt, at forbrugerne kan vælge bæredygtige løsninger bevidst, og for at minimere risikoen for strandede investeringer;

| 11. | understreger, at standardiseringssystemet skal være baseret på en holistisk tilgang og skal gælde for importeret brint; opfordrer Kommissionen til at indføre en lovgivningsmæssig ramme med solide og gennemsigtige bæredygtighedskriterier for certificering og sporing af brint i EU under hensyntagen til dets drivhusgasfodaftryk i hele værdikæden, herunder transport, med henblik på også at udløse investeringer i tilstrækkelig supplerende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder; opfordrer endvidere Kommissionen til så tidligt som muligt i 2021 at tilvejebringe en lovgivningsmæssig ramme for brint, der sikrer standardisering, certificering, oprindelsesgarantier, mærkning og handel på tværs af medlemsstaterne, og til også at anvende den kommende revision af EU's emissionshandelssystem (ETS) til at undersøge, hvilke ændringer der er nødvendige for fuldt ud at frigøre potentiale i brugen af brint til at bidrage til EU's klimamål, idet der skal tages hensyn til risikoen for kulstoflækage; |
| --- | --- |

11.

understreger, at standardiseringssystemet skal være baseret på en holistisk tilgang og skal gælde for importeret brint; opfordrer Kommissionen til at indføre en lovgivningsmæssig ramme med solide og gennemsigtige bæredygtighedskriterier for certificering og sporing af brint i EU under hensyntagen til dets drivhusgasfodaftryk i hele værdikæden, herunder transport, med henblik på også at udløse investeringer i tilstrækkelig supplerende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder; opfordrer endvidere Kommissionen til så tidligt som muligt i 2021 at tilvejebringe en lovgivningsmæssig ramme for brint, der sikrer standardisering, certificering, oprindelsesgarantier, mærkning og handel på tværs af medlemsstaterne, og til også at anvende den kommende revision af EU's emissionshandelssystem (ETS) til at undersøge, hvilke ændringer der er nødvendige for fuldt ud at frigøre potentiale i brugen af brint til at bidrage til EU's klimamål, idet der skal tages hensyn til risikoen for kulstoflækage;

| 12. | understreger, at klassificeringen af forskellige typer brint bl.a. vil tjene til at give forbrugerne oplysninger og ikke har til formål at bremse udvidelsen af brint generelt; konstaterer, at den nuværende oprindelsesgarantiordning for elektricitet, der produceres ved hjælp af vedvarende energikilder, ikke har udløst tilstrækkelige investeringer i yderligere kapacitet; understreger derfor betydningen af at videreudvikle retningslinjer for betingelser og kriterier for at undgå dobbelttælling af vedvarende kapacitet; |
| --- | --- |

12.

understreger, at klassificeringen af forskellige typer brint bl.a. vil tjene til at give forbrugerne oplysninger og ikke har til formål at bremse udvidelsen af brint generelt; konstaterer, at den nuværende oprindelsesgarantiordning for elektricitet, der produceres ved hjælp af vedvarende energikilder, ikke har udløst tilstrækkelige investeringer i yderligere kapacitet; understreger derfor betydningen af at videreudvikle retningslinjer for betingelser og kriterier for at undgå dobbelttælling af vedvarende kapacitet;

| 13. | er af den stærke overbevisning, at offentlighedens accept er afgørende for den vellykkede skabelse af en brintøkonomi; understreger derfor vigtigheden af at inddrage offentligheden og interessenter og af EU-sikkerhedsstandarder og tekniske standarder for brint samt af brintløsninger af høj kvalitet, som overholder de pågældende standarder; påpeger endvidere, at sikkerhedsprotokollerne i sektorerne med efterspørgsel nødvendigvis må opdateres kontinuerligt vedrørende anvendelsen af brint; anmoder derfor om, at eksempler på bedste praksis og en brintsikkerhedskultur fremmes i hele EU; |
| --- | --- |

13.

er af den stærke overbevisning, at offentlighedens accept er afgørende for den vellykkede skabelse af en brintøkonomi; understreger derfor vigtigheden af at inddrage offentligheden og interessenter og af EU-sikkerhedsstandarder og tekniske standarder for brint samt af brintløsninger af høj kvalitet, som overholder de pågældende standarder; påpeger endvidere, at sikkerhedsprotokollerne i sektorerne med efterspørgsel nødvendigvis må opdateres kontinuerligt vedrørende anvendelsen af brint; anmoder derfor om, at eksempler på bedste praksis og en brintsikkerhedskultur fremmes i hele EU;

Forøgelse af brintproduktionen

Forøgelse af brintproduktionen

| 14. | fremhæver, at det for at sikre, at det indre marked for brint fungerer godt og forudsigeligt, er nødvendigt at overvinde lovgivningsmæssige hindringer, og at Kommissionen hurtigt bør foreslå en sammenhængende, integreret og omfattende lovramme for et brintmarked, som bør være i overensstemmelse med anden relevant lovgivning og fuldt ud overholde principperne om proportionalitet, subsidiaritet og bedre regulering, herunder SMV-testen; peger i den henseende på nødvendigheden af, at brintmarkedet er fleksibelt, således at innovative frontløbere i fuld udstrækning kan udnytte fordelene herved og drive omkostningerne ved brintproduktionen ned, idet der skal tages hensyn til, at markedet for brint endnu ikke er modent, og at det er nødvendigt at opskalere det; |
| --- | --- |

14.

fremhæver, at det for at sikre, at det indre marked for brint fungerer godt og forudsigeligt, er nødvendigt at overvinde lovgivningsmæssige hindringer, og at Kommissionen hurtigt bør foreslå en sammenhængende, integreret og omfattende lovramme for et brintmarked, som bør være i overensstemmelse med anden relevant lovgivning og fuldt ud overholde principperne om proportionalitet, subsidiaritet og bedre regulering, herunder SMV-testen; peger i den henseende på nødvendigheden af, at brintmarkedet er fleksibelt, således at innovative frontløbere i fuld udstrækning kan udnytte fordelene herved og drive omkostningerne ved brintproduktionen ned, idet der skal tages hensyn til, at markedet for brint endnu ikke er modent, og at det er nødvendigt at opskalere det;

| 15. | mener, at udformningen af EU's gasmarked og pakken om ren energi kan tjene som grundlag og eksempel for reguleringen af brintmarkedet; fremhæver, at en hurtig og forudsigelig udvikling af produktionen af brint også kræver demokratisk offentlig planlægning med inddragelse af producenter, arbejdstagere og fagforeninger, videnskabsfolk og NGO'er; opfordrer også Kommissionen og medlemsstaterne til at udtænke specifikke løsninger til forøgelse af brintproduktionen i mindre forbundne eller isolerede regioner, som f.eks. øer, og samtidig sikre udviklingen af den tilhørende infrastruktur, herunder ved at finde nye anvendelser for eksisterende infrastruktur; |
| --- | --- |

15.

mener, at udformningen af EU's gasmarked og pakken om ren energi kan tjene som grundlag og eksempel for reguleringen af brintmarkedet; fremhæver, at en hurtig og forudsigelig udvikling af produktionen af brint også kræver demokratisk offentlig planlægning med inddragelse af producenter, arbejdstagere og fagforeninger, videnskabsfolk og NGO'er; opfordrer også Kommissionen og medlemsstaterne til at udtænke specifikke løsninger til forøgelse af brintproduktionen i mindre forbundne eller isolerede regioner, som f.eks. øer, og samtidig sikre udviklingen af den tilhørende infrastruktur, herunder ved at finde nye anvendelser for eksisterende infrastruktur;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at medtage og vurdere de retlige krav, der er nødvendige for en bæredygtig EU-brintøkonomi, i sine konsekvensanalyser vedrørende revisionen af den relevante lovgivning med henblik på at imødekomme EU's øgede klimaambitioner og gøre vedvarende brint mere økonomisk attraktivt; opfordrer indtrængende Kommissionen til navnlig at se på revisionen af direktivet om vedvarende energi, energibeskatningsdirektivet (18) og ETS-direktivet med henblik på at sikre lige vilkår og en fremtidssikret reguleringsramme for brint; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at medtage og vurdere de retlige krav, der er nødvendige for en bæredygtig EU-brintøkonomi, i sine konsekvensanalyser vedrørende revisionen af den relevante lovgivning med henblik på at imødekomme EU's øgede klimaambitioner og gøre vedvarende brint mere økonomisk attraktivt; opfordrer indtrængende Kommissionen til navnlig at se på revisionen af direktivet om vedvarende energi, energibeskatningsdirektivet (18

| 17. | glæder sig over Kommissionens ambitiøse mål om at øge kapaciteten af elektrolysører og af vedvarende brintproduktion; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en køreplan for udbredelse og opskalering af elektrolysører og sikre partnerskaber på EU-niveau til at sikre omkostningseffektiviteten heraf; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fjerne eksisterende administrative byrder og til at tilskynde til udvidelse af værdikæden og markedsudbredelse af vedvarende brint med henblik på at gøre den teknologisk modnet og konkurrencedygtig ved at tilvejebringe finansielle incitamenter og særlige finansieringsordninger, herunder innovative løsninger såsom afregningspræmier for vedvarende brint, der tilføres brintnettet, ved at revidere statsstøttereglerne og ved at gennemføre en omfattende revision af energipris- og beskatningssystemerne med henblik på at internalisere eksterne omkostninger; understreger, at vedvarende brint kan blive konkurrencedygtig inden 2030, forudsat at de nødvendige investeringer og en passende lovramme er på plads, og at vedvarende energi er konkurrencedygtig; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over Kommissionens ambitiøse mål om at øge kapaciteten af elektrolysører og af vedvarende brintproduktion; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en køreplan for udbredelse og opskalering af elektrolysører og sikre partnerskaber på EU-niveau til at sikre omkostningseffektiviteten heraf; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fjerne eksisterende administrative byrder og til at tilskynde til udvidelse af værdikæden og markedsudbredelse af vedvarende brint med henblik på at gøre den teknologisk modnet og konkurrencedygtig ved at tilvejebringe finansielle incitamenter og særlige finansieringsordninger, herunder innovative løsninger såsom afregningspræmier for vedvarende brint, der tilføres brintnettet, ved at revidere statsstøttereglerne og ved at gennemføre en omfattende revision af energipris- og beskatningssystemerne med henblik på at internalisere eksterne omkostninger; understreger, at vedvarende brint kan blive konkurrencedygtig inden 2030, forudsat at de nødvendige investeringer og en passende lovramme er på plads, og at vedvarende energi er konkurrencedygtig;

| 18. | bemærker, at en bæredygtig brintøkonomi bør gøre det muligt at øge kapaciteten inden for et integreret energimarked i EU; erkender, at der vil være forskellige former for brint på markedet, såsom vedvarende og kulstoffattig brint, og understreger behovet for investeringer for at øge produktionen af vedvarende brint hurtigt nok til at nå EU's klimamål og miljømål for 2030 og 2050, samtidig med at kulstoffattig brint anerkendes som en overgangsteknologi på kort og mellemlang sigt; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvor meget kulstoffattigt brint der omtrent vil være behov for til dekarboniseringsformål, indtil vedvarende brint kan spille denne rolle alene, i hvilke tilfælde og hvor længe; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at mindske de lovgivningsmæssige og økonomiske hindringer for at fremme en hurtig markedsudbredelse af brint; bemærker endvidere behovet for at undgå ubæredygtig ressourceudnyttelse, fortsatte metanemissioner, kulstofafhængighed og strandede aktiver; understreger, at brugen af brint bør bidrage til at nå EU's klimamål og til hurtig udvikling og udbredelse af vedvarende brint; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at en bæredygtig brintøkonomi bør gøre det muligt at øge kapaciteten inden for et integreret energimarked i EU; erkender, at der vil være forskellige former for brint på markedet, såsom vedvarende og kulstoffattig brint, og understreger behovet for investeringer for at øge produktionen af vedvarende brint hurtigt nok til at nå EU's klimamål og miljømål for 2030 og 2050, samtidig med at kulstoffattig brint anerkendes som en overgangsteknologi på kort og mellemlang sigt; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvor meget kulstoffattigt brint der omtrent vil være behov for til dekarboniseringsformål, indtil vedvarende brint kan spille denne rolle alene, i hvilke tilfælde og hvor længe; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at mindske de lovgivningsmæssige og økonomiske hindringer for at fremme en hurtig markedsudbredelse af brint; bemærker endvidere behovet for at undgå ubæredygtig ressourceudnyttelse, fortsatte metanemissioner, kulstofafhængighed og strandede aktiver; understreger, at brugen af brint bør bidrage til at nå EU's klimamål og til hurtig udvikling og udbredelse af vedvarende brint;

| 19. | understreger vigtigheden af så hurtigt som muligt at udfase brint, der er baseret på fossile brændstoffer, og at have fokus på de reneste teknologier, hvad angår bæredygtighed og drivhusgasemissioner; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til straks at påbegynde planlægningen af denne omstilling omhyggeligt, således at produktionen af fossilbaseret brint kan begynde at falde hurtigt, forudsigeligt og uigenkaldeligt, og således at det undgås at forlænge levetiden for fossilbaserede produktionsanlæg; bemærker, at en række fossilbaserede brintproduktionsanlæg er beliggende i områder omfattet af retfærdig omstilling, og fremhæver, at effektive støtteforanstaltninger bør være rettet mod dekarbonisering af eksisterende fossilbaseret brintproduktion; opfordrer indtrængende til, at foranstaltninger, der er rettet mod udviklingen af den europæiske brintøkonomi, ikke fører til nedlukning af disse produktionsanlæg, men snarere til modernisering og videreudvikling heraf, så de stadig gavner regionerne ved at sikre lokalt producerede bæredygtige energibærere, fremme nedbringelsen af drivhusgasemissioner og bidrage til omskoling af og flere beskæftigelsesmuligheder for den lokale arbejdsstyrke; |
| --- | --- |

19.

understreger vigtigheden af så hurtigt som muligt at udfase brint, der er baseret på fossile brændstoffer, og at have fokus på de reneste teknologier, hvad angår bæredygtighed og drivhusgasemissioner; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til straks at påbegynde planlægningen af denne omstilling omhyggeligt, således at produktionen af fossilbaseret brint kan begynde at falde hurtigt, forudsigeligt og uigenkaldeligt, og således at det undgås at forlænge levetiden for fossilbaserede produktionsanlæg; bemærker, at en række fossilbaserede brintproduktionsanlæg er beliggende i områder omfattet af retfærdig omstilling, og fremhæver, at effektive støtteforanstaltninger bør være rettet mod dekarbonisering af eksisterende fossilbaseret brintproduktion; opfordrer indtrængende til, at foranstaltninger, der er rettet mod udviklingen af den europæiske brintøkonomi, ikke fører til nedlukning af disse produktionsanlæg, men snarere til modernisering og videreudvikling heraf, så de stadig gavner regionerne ved at sikre lokalt producerede bæredygtige energibærere, fremme nedbringelsen af drivhusgasemissioner og bidrage til omskoling af og flere beskæftigelsesmuligheder for den lokale arbejdsstyrke;

| 20. | understreger den rolle, som miljømæssigt sikker kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse kan spille for at nå målsætningerne i den europæiske grønne pagt; støtter en integreret politisk kontekst til at stimulere udbredelsen af miljømæssigt forsvarlig anvendelse af kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse, som resulterer i en nettoreduktion i drivhusgasemissioner, med det formål at gøre sværindustrien klimaneutral, hvis der ikke findes nogen direkte emissionsreduktionsløsninger; bekræfter imidlertid på ny, at EU's nulemissionsstrategi bør prioritere direkte emissionsreduktioner og foranstaltninger, der bevarer og forbedrer EU's naturlige dræn og reservoirer; bemærker endvidere i denne forbindelse behovet for forskning i og udvikling af teknologier til kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse; |
| --- | --- |

20.

understreger den rolle, som miljømæssigt sikker kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse kan spille for at nå målsætningerne i den europæiske grønne pagt; støtter en integreret politisk kontekst til at stimulere udbredelsen af miljømæssigt forsvarlig anvendelse af kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse, som resulterer i en nettoreduktion i drivhusgasemissioner, med det formål at gøre sværindustrien klimaneutral, hvis der ikke findes nogen direkte emissionsreduktionsløsninger; bekræfter imidlertid på ny, at EU's nulemissionsstrategi bør prioritere direkte emissionsreduktioner og foranstaltninger, der bevarer og forbedrer EU's naturlige dræn og reservoirer; bemærker endvidere i denne forbindelse behovet for forskning i og udvikling af teknologier til kulstofopsamling, -lagring og -udnyttelse;

| 21. | understreger, at en brintøkonomi kræver betydelige yderligere mængder vedvarende energi til overkommelige priser og den tilhørende infrastruktur til produktion af vedvarende energi og transport heraf til brintproduktionsanlæg og af den producerede brint til slutbrugerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at påbegynde udrulningen af tilstrækkelig supplerende vedvarende energikapacitet til at levere energi til elektrificeringsprocessen og produktionen af vedvarende brint, bl.a. ved at forenkle godkendelsesprocedurerne, og til at udvikle grænseoverskridende partnerskaber baseret på de muligheder, som forskellige regioner har for at producere vedvarende energi og vedvarende brint; |
| --- | --- |

21.

understreger, at en brintøkonomi kræver betydelige yderligere mængder vedvarende energi til overkommelige priser og den tilhørende infrastruktur til produktion af vedvarende energi og transport heraf til brintproduktionsanlæg og af den producerede brint til slutbrugerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at påbegynde udrulningen af tilstrækkelig supplerende vedvarende energikapacitet til at levere energi til elektrificeringsprocessen og produktionen af vedvarende brint, bl.a. ved at forenkle godkendelsesprocedurerne, og til at udvikle grænseoverskridende partnerskaber baseret på de muligheder, som forskellige regioner har for at producere vedvarende energi og vedvarende brint;

| 22. | mener, at udbygningen af passende vedvarende energikapaciteter i forhold til behovet for vedvarende brint ligeledes kan bidrage til at undgå en konkurrence mellem de ressourcer, der kræves med henblik på elektrificeringen, elektrolysører og andre formål: bifalder i denne henseende Kommissionens planer om at øge EU's 2030-mål for vedvarende energi og den foreslåede strategi for vedvarende offshore-energi; |
| --- | --- |

22.

mener, at udbygningen af passende vedvarende energikapaciteter i forhold til behovet for vedvarende brint ligeledes kan bidrage til at undgå en konkurrence mellem de ressourcer, der kræves med henblik på elektrificeringen, elektrolysører og andre formål: bifalder i denne henseende Kommissionens planer om at øge EU's 2030-mål for vedvarende energi og den foreslåede strategi for vedvarende offshore-energi;

| 23. | opfordrer til revision af energibeskatningsdirektivet; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at reducere skatter og afgifter på vedvarende energi i hele EU, hvor det er relevant, for at fjerne dobbeltopkrævning af skatter og afgifter på elektricitet fra brintanlæg, som er en hindring for yderligere udbygning af brint, og til at styrke de finansielle incitamenter til produktion af vedvarende energi, samtidig med at der arbejdes videre hen imod udfasning af subsidier til fossile brændstoffer samt af skatte- og afgiftsfritagelser; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til revision af energibeskatningsdirektivet; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at reducere skatter og afgifter på vedvarende energi i hele EU, hvor det er relevant, for at fjerne dobbeltopkrævning af skatter og afgifter på elektricitet fra brintanlæg, som er en hindring for yderligere udbygning af brint, og til at styrke de finansielle incitamenter til produktion af vedvarende energi, samtidig med at der arbejdes videre hen imod udfasning af subsidier til fossile brændstoffer samt af skatte- og afgiftsfritagelser;

| 24. | understreger, at vedvarende brint kan fremstilles af flere vedvarende energikilder såsom vind, sol og vandkraft (herunder lagring ved hjælp af pumpning); understreger potentialet i brownfieldområder til at skabe plads til produktion af vedvarende energi; opfordrer i lyset af den nyligt offentliggjorte offshorestrategi om vedvarende energi Kommissionen til at vurdere, hvordan offshorebaserede vedvarende energikilder kan bane vejen for videre udvikling og udbredelse af grøn brint; |
| --- | --- |

24.

understreger, at vedvarende brint kan fremstilles af flere vedvarende energikilder såsom vind, sol og vandkraft (herunder lagring ved hjælp af pumpning); understreger potentialet i brownfieldområder til at skabe plads til produktion af vedvarende energi; opfordrer i lyset af den nyligt offentliggjorte offshorestrategi om vedvarende energi Kommissionen til at vurdere, hvordan offshorebaserede vedvarende energikilder kan bane vejen for videre udvikling og udbredelse af grøn brint;

| 25. | understreger potentialet for at omdanne nogle eksisterende industrianlæg til anlæg til produktion af vedvarende brint; understreger nødvendigheden af offentligt at planlægge sådanne omlægninger af industriområder sammen med arbejdstagerne og deres fagforeninger, hvilket åbner mulighed for, herunder for arbejdstagere, i fællesskab at genåbne nedlagte anlæg på en retligt velordnet måde, f.eks. med henblik på at producere brint; |
| --- | --- |

25.

understreger potentialet for at omdanne nogle eksisterende industrianlæg til anlæg til produktion af vedvarende brint; understreger nødvendigheden af offentligt at planlægge sådanne omlægninger af industriområder sammen med arbejdstagerne og deres fagforeninger, hvilket åbner mulighed for, herunder for arbejdstagere, i fællesskab at genåbne nedlagte anlæg på en retligt velordnet måde, f.eks. med henblik på at producere brint;

| 26. | bemærker, at omstillingen til et klimaneutralt energisystem bør planlægges omhyggeligt under hensyntagen til de nuværende udgangspunkter og infrastrukturer, som kan variere fra medlemsstat til medlemsstat; understreger, at medlemsstaterne bør være fleksible, når de udformer støtteforanstaltninger, herunder statsstøtteforanstaltninger, til udvikling af deres nationale brintøkonomier; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om at fremlægge flere oplysninger om planlagt differentiering af støtteforanstaltninger og deres fleksibilitet; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at omstillingen til et klimaneutralt energisystem bør planlægges omhyggeligt under hensyntagen til de nuværende udgangspunkter og infrastrukturer, som kan variere fra medlemsstat til medlemsstat; understreger, at medlemsstaterne bør være fleksible, når de udformer støtteforanstaltninger, herunder statsstøtteforanstaltninger, til udvikling af deres nationale brintøkonomier; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om at fremlægge flere oplysninger om planlagt differentiering af støtteforanstaltninger og deres fleksibilitet;

| 27. | understreger den betydelige mængde naturressourcer såsom vand, der medgår til brintproduktion, og de problemer, dette kan forårsage for de af EU's regioner, der har knappe vandressourcer; understreger betydningen af at øge ressourceeffektiviteten, minimere indvirkningen på regionale vandforsyninger, sikre omhyggelig forvaltning af ressourcer og arealanvendelse til produktion af brint og undgå forurening af vand, luft eller jord, skovrydning eller tab af biodiversitet som følge af produktionskæden, der er relateret til brint; |
| --- | --- |

27.

understreger den betydelige mængde naturressourcer såsom vand, der medgår til brintproduktion, og de problemer, dette kan forårsage for de af EU's regioner, der har knappe vandressourcer; understreger betydningen af at øge ressourceeffektiviteten, minimere indvirkningen på regionale vandforsyninger, sikre omhyggelig forvaltning af ressourcer og arealanvendelse til produktion af brint og undgå forurening af vand, luft eller jord, skovrydning eller tab af biodiversitet som følge af produktionskæden, der er relateret til brint;

Inddragelse af borgerne

Inddragelse af borgerne

| 28. | understreger, at borgernes engagement vil spille en vigtig rolle i gennemførelsen af en retfærdig, vellykket, deltagelsesbaseret og inklusiv energiomstilling; understreger derfor vigtigheden af, at sikre, at alle aktører deler omkostninger og fordele i et integreret system; |
| --- | --- |

28.

understreger, at borgernes engagement vil spille en vigtig rolle i gennemførelsen af en retfærdig, vellykket, deltagelsesbaseret og inklusiv energiomstilling; understreger derfor vigtigheden af, at sikre, at alle aktører deler omkostninger og fordele i et integreret system;

| 29. | understreger, at energifællesskaber inden for vedvarende energi kan inddrages i produktionen af brint; minder om forpligtelsen til at sikre en gunstig ramme i henhold til direktiv (EU) 2019/944 (19) og opfordrer til, at energifællesskaberne inden for vedvarende energi nyder de samme fordele som andre aktører; |
| --- | --- |

29.

understreger, at energifællesskaber inden for vedvarende energi kan inddrages i produktionen af brint; minder om forpligtelsen til at sikre en gunstig ramme i henhold til direktiv (EU) 2019/944 (19

| 30. | understreger, at der for at få et velfungerende EU-brintmarked er behov for personer med særlige kvalifikationer, navnlig med hensyn til sikkerhed; understreger behovet for et velfungerende offentligt og gratis erhvervsuddannelsessystem; opfordrer Kommissionen til at vedtage en handlingsplan med henblik på at støtte medlemsstaterne med at udvikle og opretholde specielle uddannelsesprogrammer rettet mod arbejdstagere, ingeniører, teknikere og offentligheden og at oprette tværfaglige undervisningsprogrammer for økonomer, forskere og studerende; understreger, at der er behov for at fremme lige muligheder inden for brintsektoren yderligere, og opfordrer til, at der tages et europæisk initiativ rettet mod beskæftigelse, uddannelse og udvikling for kvinder med henblik på at kortlægge og fjerne hindringer samt oprette netværk og skabe rollemodeller; |
| --- | --- |

30.

understreger, at der for at få et velfungerende EU-brintmarked er behov for personer med særlige kvalifikationer, navnlig med hensyn til sikkerhed; understreger behovet for et velfungerende offentligt og gratis erhvervsuddannelsessystem; opfordrer Kommissionen til at vedtage en handlingsplan med henblik på at støtte medlemsstaterne med at udvikle og opretholde specielle uddannelsesprogrammer rettet mod arbejdstagere, ingeniører, teknikere og offentligheden og at oprette tværfaglige undervisningsprogrammer for økonomer, forskere og studerende; understreger, at der er behov for at fremme lige muligheder inden for brintsektoren yderligere, og opfordrer til, at der tages et europæisk initiativ rettet mod beskæftigelse, uddannelse og udvikling for kvinder med henblik på at kortlægge og fjerne hindringer samt oprette netværk og skabe rollemodeller;

| 31. | beklager, at uddannelse, opkvalificerings- og omskolingsstrategier og en retfærdig omstilling til en brintparat arbejdsstyrke indtil videre ikke har spillet nogen rolle i EU's brintstrategi; understreger betydningen af at bevare og udnytte potentialet hos arbejdstagere med tekniske færdigheder, der er ansat i eksisterende industrier, og minder om arbejdstagernes ret til at blive uddannet og opkvalificeret i arbejdstiden, mens deres løn er garanteret; |
| --- | --- |

31.

beklager, at uddannelse, opkvalificerings- og omskolingsstrategier og en retfærdig omstilling til en brintparat arbejdsstyrke indtil videre ikke har spillet nogen rolle i EU's brintstrategi; understreger betydningen af at bevare og udnytte potentialet hos arbejdstagere med tekniske færdigheder, der er ansat i eksisterende industrier, og minder om arbejdstagernes ret til at blive uddannet og opkvalificeret i arbejdstiden, mens deres løn er garanteret;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at indsamle oplysninger om de mulige konsekvenser, muligheder og udfordringer ved omstillingen af industrien og af transport- og energisektorerne i forbindelse med opskaleringen af brint; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i denne forbindelse at udvikle sektorspecifikke omstillingsstrategier sammen med industrien og fagforeningerne; foreslår, at der oprettes EU-færdighedspartnerskaber om ren brint under pagten for færdigheder; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at indsamle oplysninger om de mulige konsekvenser, muligheder og udfordringer ved omstillingen af industrien og af transport- og energisektorerne i forbindelse med opskaleringen af brint; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i denne forbindelse at udvikle sektorspecifikke omstillingsstrategier sammen med industrien og fagforeningerne; foreslår, at der oprettes EU-færdighedspartnerskaber om ren brint under pagten for færdigheder;

Brintinfrastruktur

Brintinfrastruktur

| 33. | understreger det presserende behov for at udvikle infrastruktur for brintproduktion, -lagring og -transport for at tilskynde til tilstrækkelig kapacitetsopbygning og for at udvikle udbud og efterspørgsel parallelt; fremhæver også vigtigheden af at udvikle brintnetværker med ikkediskriminerende adgang; bemærker synergifordelene ved at kombinere brintproduktion og -infrastruktur med andre dele af fleksible multienergisystemer såsom genvinding af varme fra elektrolyse til fjernvarmenet; glæder sig over Kommissionens forslag om at ændre TEN-E-forordningen; glæder sig over medtagelsen af brint som en særlig energiinfrastrukturkategori og bemærker, at disse brintaktiver kan nybygges eller omdannes fra naturgasinfrastruktur eller en kombination af disse to; noterer sig desuden det nyligt foreslåede forvaltningssystem for planlægning af infrastruktur, der involverer brintoperatører; |
| --- | --- |

33.

understreger det presserende behov for at udvikle infrastruktur for brintproduktion, -lagring og -transport for at tilskynde til tilstrækkelig kapacitetsopbygning og for at udvikle udbud og efterspørgsel parallelt; fremhæver også vigtigheden af at udvikle brintnetværker med ikkediskriminerende adgang; bemærker synergifordelene ved at kombinere brintproduktion og -infrastruktur med andre dele af fleksible multienergisystemer såsom genvinding af varme fra elektrolyse til fjernvarmenet; glæder sig over Kommissionens forslag om at ændre TEN-E-forordningen; glæder sig over medtagelsen af brint som en særlig energiinfrastrukturkategori og bemærker, at disse brintaktiver kan nybygges eller omdannes fra naturgasinfrastruktur eller en kombination af disse to; noterer sig desuden det nyligt foreslåede forvaltningssystem for planlægning af infrastruktur, der involverer brintoperatører;

| 34. | bemærker, at der sideløbende med fokuseringen på industriklynger i første fase allerede bør gennemføres planlægning, regulering og udvikling af infrastruktur til transmission af brint over længere afstande og lagring heraf, samt at der bør sikres tilstrækkelig finansiel støtte til denne infrastruktur for at sikre udbygningen af brint i mange sektorer; glæder sig i denne forbindelse over den fremtidige medtagelse af brintinfrastruktur i EU's planer, såsom de tiårige netudviklingsplaner; |
| --- | --- |

34.

bemærker, at der sideløbende med fokuseringen på industriklynger i første fase allerede bør gennemføres planlægning, regulering og udvikling af infrastruktur til transmission af brint over længere afstande og lagring heraf, samt at der bør sikres tilstrækkelig finansiel støtte til denne infrastruktur for at sikre udbygningen af brint i mange sektorer; glæder sig i denne forbindelse over den fremtidige medtagelse af brintinfrastruktur i EU's planer, såsom de tiårige netudviklingsplaner;

| 35. | understreger betydningen af gennemsigtig, inklusiv og videnskabeligt baseret fremtidig infrastruktur og integreret netværksplanlægning med vejledning fra offentlige organer som Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) og deltagelse af interessenter og videnskabelige organer; foreslår i denne forbindelse, at der foretages cost-benefit-beregninger for placeringen af infrastruktur til produktion, transport og lagring af vedvarende brint, og at behovet for at bygge nye infrastrukturer undersøges med henblik på at undgå strandede aktiver, skabe en positiv indvirkning på eksistensgrundlag og økosystemer og minimere omkostningerne for forbrugerne under hensyntagen til deres specifikke behov; fremhæver de økonomiske fordele ved at placere brintproduktionsanlæg tæt på anlæg til produktion af vedvarende energi eller på samme sted som forbrugsanlæg, navnlig for små forbrugere og industriklynger, og ved at forbinde forskellige efterspørgselssektorer; fremhæver også betydningen af grænseoverskridende samarbejde mellem regioner og medlemsstater med henblik på at støtte projekter, der vil øge forsyningssikkerheden ved at opbygge en basisinfrastruktur for brint i EU, hvilket bør sikre sammenkobling og interoperabilitet på tværs af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

35.

understreger betydningen af gennemsigtig, inklusiv og videnskabeligt baseret fremtidig infrastruktur og integreret netværksplanlægning med vejledning fra offentlige organer som Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) og deltagelse af interessenter og videnskabelige organer; foreslår i denne forbindelse, at der foretages cost-benefit-beregninger for placeringen af infrastruktur til produktion, transport og lagring af vedvarende brint, og at behovet for at bygge nye infrastrukturer undersøges med henblik på at undgå strandede aktiver, skabe en positiv indvirkning på eksistensgrundlag og økosystemer og minimere omkostningerne for forbrugerne under hensyntagen til deres specifikke behov; fremhæver de økonomiske fordele ved at placere brintproduktionsanlæg tæt på anlæg til produktion af vedvarende energi eller på samme sted som forbrugsanlæg, navnlig for små forbrugere og industriklynger, og ved at forbinde forskellige efterspørgselssektorer; fremhæver også betydningen af grænseoverskridende samarbejde mellem regioner og medlemsstater med henblik på at støtte projekter, der vil øge forsyningssikkerheden ved at opbygge en basisinfrastruktur for brint i EU, hvilket bør sikre sammenkobling og interoperabilitet på tværs af medlemsstaterne;

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage en videnskabeligt baseret vurdering af muligheden for at eksisterende gasrørledninger kan bruges til at transporter ren brint og for underjordisk oplagring af brint under hensyntagen til forskellige faktorer, såsom en cost-benefit-analyse, både ud fra et teknisk-økonomisk og lovgivningsmæssigt perspektiv, generel systemintegration og langsigtet omkostningseffektivitet; bemærker, at anvendelse af gasinfrastruktur, der allerede findes eller er under udvikling, til anden brug kan maksimere omkostningseffektiviteten, minimere areal- og ressourceforbruget og investeringsomkostningerne og minimere de sociale konsekvenser; understreger, at anvendelse af gasinfrastruktur til anden brug kan være relevant for anvendelsen af brint i de prioriterede sektorer af emissionsintensive industrier, herunder for forbindelser mellem industriområder og multimodale transportcentre, idet der bør tages hensyn til behovet for at transportere brint med de mest effektive midler; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at enhver potentiel fremtidig gasinfrastruktur er kompatibel med ren brint; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvor der i øjeblikket anvendes brintblandinger, og til videnskabeligt at vurdere behovet herfor med henblik på at vurdere, hvorvidt de påviste industrielle behov er opfyldt, samt til at vurdere fordele og ulemper ved brintblandinger med henblik på at kortlægge infrastrukturbehov og samtidig undgå strandede aktiver; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage en videnskabeligt baseret vurdering af muligheden for at eksisterende gasrørledninger kan bruges til at transporter ren brint og for underjordisk oplagring af brint under hensyntagen til forskellige faktorer, såsom en cost-benefit-analyse, både ud fra et teknisk-økonomisk og lovgivningsmæssigt perspektiv, generel systemintegration og langsigtet omkostningseffektivitet; bemærker, at anvendelse af gasinfrastruktur, der allerede findes eller er under udvikling, til anden brug kan maksimere omkostningseffektiviteten, minimere areal- og ressourceforbruget og investeringsomkostningerne og minimere de sociale konsekvenser; understreger, at anvendelse af gasinfrastruktur til anden brug kan være relevant for anvendelsen af brint i de prioriterede sektorer af emissionsintensive industrier, herunder for forbindelser mellem industriområder og multimodale transportcentre, idet der bør tages hensyn til behovet for at transportere brint med de mest effektive midler; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at enhver potentiel fremtidig gasinfrastruktur er kompatibel med ren brint; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvor der i øjeblikket anvendes brintblandinger, og til videnskabeligt at vurdere behovet herfor med henblik på at vurdere, hvorvidt de påviste industrielle behov er opfyldt, samt til at vurdere fordele og ulemper ved brintblandinger med henblik på at kortlægge infrastrukturbehov og samtidig undgå strandede aktiver;

| 37. | understreger nødvendigheden af at regulere brintinfrastrukturen, navnlig for så vidt angår drift heraf og tilslutning til energinettet, og behovet for at opretholde adskillelse som et ledende princip for udformningen af brintmarkeder, samtidig med at der tages hensyn til, at der stadig er behov for at udvikle brintmarkedet; fremhæver, at adskillelse spiller en central rolle med hensyn til at sikre, at innovative nye produkter bringes på energimarkedet på den mest omkostningseffektive måde; bemærker, at eventuelle afvigelser fra dette lovprincip på mellemlang sigt vil indebære en unødigt høj omkostning for slutforbrugere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastlægge klare retningslinjer for ejerskabet af nye og formålsomdannede rørledninger for at sikre planlægningssikkerhed; |
| --- | --- |

37.

understreger nødvendigheden af at regulere brintinfrastrukturen, navnlig for så vidt angår drift heraf og tilslutning til energinettet, og behovet for at opretholde adskillelse som et ledende princip for udformningen af brintmarkeder, samtidig med at der tages hensyn til, at der stadig er behov for at udvikle brintmarkedet; fremhæver, at adskillelse spiller en central rolle med hensyn til at sikre, at innovative nye produkter bringes på energimarkedet på den mest omkostningseffektive måde; bemærker, at eventuelle afvigelser fra dette lovprincip på mellemlang sigt vil indebære en unødigt høj omkostning for slutforbrugere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastlægge klare retningslinjer for ejerskabet af nye og formålsomdannede rørledninger for at sikre planlægningssikkerhed;

| 38. | understreger den strategisk vigtige rolle, som multimodale søhavne og indlandshavne spiller som innovationspuljer og -knudepunkter for import, produktion, lagring, forsyning og anvendelse af brint; understreger behovet for plads og investeringer i havneinfrastruktur for at fremme anvendelsen af nye nul- og lavemissionsteknologier på de nationale kyster og i havne og behovet for at skabe en industriel værdikæde for brint langs multimodale transportkorridorer; |
| --- | --- |

38.

understreger den strategisk vigtige rolle, som multimodale søhavne og indlandshavne spiller som innovationspuljer og -knudepunkter for import, produktion, lagring, forsyning og anvendelse af brint; understreger behovet for plads og investeringer i havneinfrastruktur for at fremme anvendelsen af nye nul- og lavemissionsteknologier på de nationale kyster og i havne og behovet for at skabe en industriel værdikæde for brint langs multimodale transportkorridorer;

Efterspørgsel efter brint

Efterspørgsel efter brint

| 39. | anerkender, at fokusset for efterspørgslen efter brint bør være på sektorer, hvor anvendelsen af brint næsten er konkurrencedygtig, eller på de sektorer, som på nuværende tidspunkt ikke kan dekarboniseres med andre teknologiske løsninger; er enig med Kommissionen i, at de primære pionermarkeder for efterspørgsel efter brint er industri, luft, sø og tung transport; mener, at der for disse sektorer bør udarbejdes køreplaner for efterspørgselsudvikling, investeringer og forskningsbehov på EU-plan på grundlag af uafhængige videnskabelige undersøgelser og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter under hensyntagen til medlemsstaternes individuelle forhold og regionale forskelle med hensyn til udbredelse af brint, teknologisk beredskab og infrastruktur; |
| --- | --- |

39.

anerkender, at fokusset for efterspørgslen efter brint bør være på sektorer, hvor anvendelsen af brint næsten er konkurrencedygtig, eller på de sektorer, som på nuværende tidspunkt ikke kan dekarboniseres med andre teknologiske løsninger; er enig med Kommissionen i, at de primære pionermarkeder for efterspørgsel efter brint er industri, luft, sø og tung transport; mener, at der for disse sektorer bør udarbejdes køreplaner for efterspørgselsudvikling, investeringer og forskningsbehov på EU-plan på grundlag af uafhængige videnskabelige undersøgelser og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter under hensyntagen til medlemsstaternes individuelle forhold og regionale forskelle med hensyn til udbredelse af brint, teknologisk beredskab og infrastruktur;

| 40. | glæder sig over Kommissionens overvejelse af forskellige mulige incitamenter på efterspørgselssiden; er enig med Kommissionen i, at efterspørgselsfokuserede politikker og klare incitamenter til anvendelse af brint i slutforbrugersektorerne med henblik på at skabe efterspørgsel efter brint — såsom kvoter for brug af vedvarende brint i et begrænset antal specifikke sektorer, Den Europæiske Investeringsbanks garantier for at mindske den oprindelige risiko for saminvesteringer, indtil de er omkostningskonkurrencedygtige, og finansielle værktøjer, herunder Carbon Contracts for Difference (CCfD) for projekter, der anvender vedvarende eller kulstoffattig brint — kunne overvejes i en overgangsperiode for at fremme dekarbonisering gennem brint, hvor det er afgørende for at bevare slutbrugernes konkurrenceevne; bemærker at det er nødvendigt at sikre, at kompensationen fortsat er forholdsmæssig, og at undgå overlapning af subsidier til både produktion og anvendelse, skabelse af kunstige behov og unødige markedsforvridninger; opfordrer til hurtig udarbejdelse af en forsøgsordning for CCfD, navnlig for ren stål; fremhæver, at offentlige indkøb af bæredygtige løsninger, såsom grøn stål til byggeri eller renovering, også kan bidrage til en konkret og forudsigelig efterspørgsel; fremhæver, at politikker med fokus på efterspørgselssiden bør være i overensstemmelse med andre politiske foranstaltninger og underkastes en grundig konsekvensanalyse for at undgå eventuelle negative indvirkninger på energiforbrugende industrier, der konkurrerer internationalt; |
| --- | --- |

40.

glæder sig over Kommissionens overvejelse af forskellige mulige incitamenter på efterspørgselssiden; er enig med Kommissionen i, at efterspørgselsfokuserede politikker og klare incitamenter til anvendelse af brint i slutforbrugersektorerne med henblik på at skabe efterspørgsel efter brint — såsom kvoter for brug af vedvarende brint i et begrænset antal specifikke sektorer, Den Europæiske Investeringsbanks garantier for at mindske den oprindelige risiko for saminvesteringer, indtil de er omkostningskonkurrencedygtige, og finansielle værktøjer, herunder Carbon Contracts for Difference (CCfD) for projekter, der anvender vedvarende eller kulstoffattig brint — kunne overvejes i en overgangsperiode for at fremme dekarbonisering gennem brint, hvor det er afgørende for at bevare slutbrugernes konkurrenceevne; bemærker at det er nødvendigt at sikre, at kompensationen fortsat er forholdsmæssig, og at undgå overlapning af subsidier til både produktion og anvendelse, skabelse af kunstige behov og unødige markedsforvridninger; opfordrer til hurtig udarbejdelse af en forsøgsordning for CCfD, navnlig for ren stål; fremhæver, at offentlige indkøb af bæredygtige løsninger, såsom grøn stål til byggeri eller renovering, også kan bidrage til en konkret og forudsigelig efterspørgsel; fremhæver, at politikker med fokus på efterspørgselssiden bør være i overensstemmelse med andre politiske foranstaltninger og underkastes en grundig konsekvensanalyse for at undgå eventuelle negative indvirkninger på energiforbrugende industrier, der konkurrerer internationalt;

| 41. | bemærker, at der i nogle af de nuværende lovgivningsmæssige rammer er hindringer for anvendelsen af brint; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilpasse disse lovgivningsmæssige rammer med henblik på at stimulere efterspørgslen efter brint og fjerne negative incitamenter såsom juridiske usikkerheder; |
| --- | --- |

41.

bemærker, at der i nogle af de nuværende lovgivningsmæssige rammer er hindringer for anvendelsen af brint; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilpasse disse lovgivningsmæssige rammer med henblik på at stimulere efterspørgslen efter brint og fjerne negative incitamenter såsom juridiske usikkerheder;

| 42. | opfordrer Kommissionen til at fremme de førende markeder for grønne brintteknologier og brugen heraf til klimaneutral produktion, navnlig i stål- og cementindustrien og den kemiske industri, som led i opdateringen og gennemførelsen af den nye industristrategi for Europa; opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at anerkende stål produceret med vedvarende brint som et positivt bidrag til opfyldelsen af flådedækkende CO2-emissionsreduktionsmål; opfordrer indtrængende Kommissionen til snart at fremlægge EU's strategi for rent stål, der bør have et passende fokus på brugen af vedvarende brint; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen til at fremme de førende markeder for grønne brintteknologier og brugen heraf til klimaneutral produktion, navnlig i stål- og cementindustrien og den kemiske industri, som led i opdateringen og gennemførelsen af den nye industristrategi for Europa; opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at anerkende stål produceret med vedvarende brint som et positivt bidrag til opfyldelsen af flådedækkende CO2

| 43. | minder om, at transportsektoren er ansvarlig for en fjerdedel af EU's CO2-emissioner og er den eneste sektor, hvor emissionerne ikke er reduceret i forhold til referenceåret 1990; understreger brints potentiale som et af de instrumenter, der bruges til at nedbringe CO2-emissionerne fra forskellige transportformer, navnlig når fuld elektrificering er vanskelig eller endnu ikke mulig; understreger, at etablering af optankningsinfrastruktur er nødvendig for at fremme brugen af brint i transportsektoren; understreger i denne forbindelse betydningen af at revidere TEN-T-forordningen (det transeuropæiske transportnet) (20) og direktivet om infrastruktur for alternative brændstoffer for at sikre tilgængeligheden af offentligt tilgængelige brinttankstationer i hele EU ved at medtage konkrete mål om at integrere brintinfrastrukturen i transportsystemerne; glæder sig over Kommissionens hensigt om at udvikle en optankningsinfrastruktur for brint i strategien for bæredygtig og intelligent mobilitet og om at revidere direktivet om en infrastruktur for alternative brændstoffer; understreger endvidere behovet for at skabe synergier mellem TEN-T-strategier, TEN-E-strategier og strategier for alternative brændstoffer, der fører til en gradvis udbredelse af brinttankstationer ledsaget af væsentlige tekniske krav og harmoniserede standarder baseret på en risikovurdering; |
| --- | --- |

43.

minder om, at transportsektoren er ansvarlig for en fjerdedel af EU's CO2

2

20

| 44. | understreger, at brints egenskaber gør det til en god kandidat til at erstatte fossile brændstoffer og reducere drivhusgasemissionerne for visse transportformer; understreger, at anvendelsen af brint i ren form eller som syntetisk brændsel eller som biokerosen er en afgørende faktor for substitutionen af fossil kerosen i luftfart; understreger endvidere, at der allerede i begrænset omfang anvendes brint i transportsektoren inden for vejtransport, offentlig transport og visse segmenter af jernbanesektoren, navnlig hvor elektrificering af linjen ikke er økonomisk mulig; understreger, at der er behov for stærkere lovgivning for at tilskynde til anvendelse af nulemissionsbrændstoffer samt andre rene teknologier, herunder vedvarende brint, og, når de er fuldt tilgængelige, eventuelt at begynde at anvende dem i tunge køretøjer og til luftfart og søtransport; |
| --- | --- |

44.

understreger, at brints egenskaber gør det til en god kandidat til at erstatte fossile brændstoffer og reducere drivhusgasemissionerne for visse transportformer; understreger, at anvendelsen af brint i ren form eller som syntetisk brændsel eller som biokerosen er en afgørende faktor for substitutionen af fossil kerosen i luftfart; understreger endvidere, at der allerede i begrænset omfang anvendes brint i transportsektoren inden for vejtransport, offentlig transport og visse segmenter af jernbanesektoren, navnlig hvor elektrificering af linjen ikke er økonomisk mulig; understreger, at der er behov for stærkere lovgivning for at tilskynde til anvendelse af nulemissionsbrændstoffer samt andre rene teknologier, herunder vedvarende brint, og, når de er fuldt tilgængelige, eventuelt at begynde at anvende dem i tunge køretøjer og til luftfart og søtransport;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at øge forskning og investeringer inden for rammerne af strategien for bæredygtig og intelligent mobilitet og til at vurdere, om direktivet om vedvarende energi skal revideres for at sikre lige vilkår for alle vedvarende energiløsninger inden for transport; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at øge forskning og investeringer inden for rammerne af strategien for bæredygtig og intelligent mobilitet og til at vurdere, om direktivet om vedvarende energi skal revideres for at sikre lige vilkår for alle vedvarende energiløsninger inden for transport;

Forskning, udvikling, innovation og finansiering

Forskning, udvikling, innovation og finansiering

| 46. | understreger betydningen af forskning, udvikling og innovation i hele værdikæden og af at gennemføre demonstrationsprojekter i industriel målestok, herunder pilotprojekter, og af deres udbredelse på markedet med henblik på at gøre vedvarende brint konkurrencedygtig og prisoverkommelig og fuldføre integrationen af energisystemet, samtidig med at der sikres geografisk balance med særligt fokus på kulstofintensive regioner; opfordrer Kommissionen til at stimulere forsknings- og innovationsindsatsen i forbindelse med gennemførelse af projekter med stor virkning og i stor skala for at sikre teknologioverførsel i hele værdikæden for brint; glæder sig i denne henseende over lanceringen af mobilitetslaboratorier i europæiske byer for at fremme eksperimenter med bæredygtig offentlig transport baseret på anvendelse af alternative brændstoffer, og opfordrer til at lade brint indgå i de løsninger, der skal bruges til at virkeliggøre disse eksperimenter; |
| --- | --- |

46.

understreger betydningen af forskning, udvikling og innovation i hele værdikæden og af at gennemføre demonstrationsprojekter i industriel målestok, herunder pilotprojekter, og af deres udbredelse på markedet med henblik på at gøre vedvarende brint konkurrencedygtig og prisoverkommelig og fuldføre integrationen af energisystemet, samtidig med at der sikres geografisk balance med særligt fokus på kulstofintensive regioner; opfordrer Kommissionen til at stimulere forsknings- og innovationsindsatsen i forbindelse med gennemførelse af projekter med stor virkning og i stor skala for at sikre teknologioverførsel i hele værdikæden for brint; glæder sig i denne henseende over lanceringen af mobilitetslaboratorier i europæiske byer for at fremme eksperimenter med bæredygtig offentlig transport baseret på anvendelse af alternative brændstoffer, og opfordrer til at lade brint indgå i de løsninger, der skal bruges til at virkeliggøre disse eksperimenter;

| 47. | understreger, at det er nødvendigt at investere betydelige beløb for at udvikle og øge produktionskapaciteten for vedvarende brint, gøre den konkurrencedygtig og fremme brintløsninger, der ofte stadig befinder sig på et tidligt udviklingsstadium, hvilket også vil kræve, at risikoen for investeringer i vedvarende brint mindskes, f.eks. gennem CfD'er (differencekontrakter); understreger, at EU-programmer og finansieringsinstrumenter såsom genopretnings- og resiliensfaciliteten, Horisont Europa, Connecting Europe-faciliteten, InvestEU, herunder det nye strategiske EU-investeringsvindue, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Innovationsfonden under ETS spiller en central rolle med hensyn til at fremme en sammenhængende udvikling af en brintøkonomi i hele EU; understreger endvidere den vigtige rolle, som spilles af lokale og regionale offentlige-private partnerskaber med hensyn til at sætte skub i udviklingen og indførelsen af brint; |
| --- | --- |

47.

understreger, at det er nødvendigt at investere betydelige beløb for at udvikle og øge produktionskapaciteten for vedvarende brint, gøre den konkurrencedygtig og fremme brintløsninger, der ofte stadig befinder sig på et tidligt udviklingsstadium, hvilket også vil kræve, at risikoen for investeringer i vedvarende brint mindskes, f.eks. gennem CfD'er (differencekontrakter); understreger, at EU-programmer og finansieringsinstrumenter såsom genopretnings- og resiliensfaciliteten, Horisont Europa, Connecting Europe-faciliteten, InvestEU, herunder det nye strategiske EU-investeringsvindue, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Innovationsfonden under ETS spiller en central rolle med hensyn til at fremme en sammenhængende udvikling af en brintøkonomi i hele EU; understreger endvidere den vigtige rolle, som spilles af lokale og regionale offentlige-private partnerskaber med hensyn til at sætte skub i udviklingen og indførelsen af brint;

| 48. | understreger behovet for at sikre, at der er synergier mellem alle de tilgængelige investeringsfonde, programmer og finansieringsinstrumenter for at sikre samarbejde mellem offentlige og private interessenter omkring investeringer inden for en bred vifte af projekter; bemærker med bekymring faldet i investeringer i forskning og innovation inden for rene energiteknologier, som det fremgår af rapporten fra 2020 om status over energiunionen; |
| --- | --- |

48.

understreger behovet for at sikre, at der er synergier mellem alle de tilgængelige investeringsfonde, programmer og finansieringsinstrumenter for at sikre samarbejde mellem offentlige og private interessenter omkring investeringer inden for en bred vifte af projekter; bemærker med bekymring faldet i investeringer i forskning og innovation inden for rene energiteknologier, som det fremgår af rapporten fra 2020 om status over energiunionen;

| 49. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en koordineret strategi for investeringer i vedvarende energi og brint, der er tilpasset de nationale forsknings- og innovationsstrategier, og idet der i denne bør tages hensyn til medlemsstaternes forskellige udgangspunkter; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen til at udvikle en koordineret strategi for investeringer i vedvarende energi og brint, der er tilpasset de nationale forsknings- og innovationsstrategier, og idet der i denne bør tages hensyn til medlemsstaternes forskellige udgangspunkter;

| 50. | opfordrer Kommissionen til at lægge vægt på SMV'ernes vigtige rolle i denne strategi; understreger behovet for at medtage lovgivningsmæssige foranstaltninger til at sikre adgang til finansierings- og innovationsaktiver, såsom væksthuse og fælles forskningsprojekter, således at nystartede virksomheder og SMV'er får mulighed for at få fodfæste i brintindustrien; opfordrer Kommissionen til at sikre lige markedsadgang og lette disse virksomheders indtræden på markedet og at fremme deres deltagelse, f.eks. ved proaktivt at udpege dem til at deltage i rundbordsdiskussioner og inddrage dem i offentlige høringsprocesser; opfordrer Kommissionen til at vurdere SMV'ernes behov og omkostningerne ved dekarbonisering af deres produktionsprocesser og energiforsyning gennem brint og til at overvåge deres fremskridt ved hjælp af et passende sæt centrale resultatindikatorer med henblik på at bidrage til evidensbaseret politikudformning; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen til at lægge vægt på SMV'ernes vigtige rolle i denne strategi; understreger behovet for at medtage lovgivningsmæssige foranstaltninger til at sikre adgang til finansierings- og innovationsaktiver, såsom væksthuse og fælles forskningsprojekter, således at nystartede virksomheder og SMV'er får mulighed for at få fodfæste i brintindustrien; opfordrer Kommissionen til at sikre lige markedsadgang og lette disse virksomheders indtræden på markedet og at fremme deres deltagelse, f.eks. ved proaktivt at udpege dem til at deltage i rundbordsdiskussioner og inddrage dem i offentlige høringsprocesser; opfordrer Kommissionen til at vurdere SMV'ernes behov og omkostningerne ved dekarbonisering af deres produktionsprocesser og energiforsyning gennem brint og til at overvåge deres fremskridt ved hjælp af et passende sæt centrale resultatindikatorer med henblik på at bidrage til evidensbaseret politikudformning;

| 51. | understreger, at Europa er førende inden for fremstilling af elektrolysører, og det er nødvendigt, at EU bevarer og styrker denne konkurrencefordel; mener, at EU's forsknings- og udviklingsindsats bør fokusere på en bred vifte af potentielle nye vedvarende brintkilder og -teknologier, såsom brint fra fotosyntese, alger eller elektrolysører med havvand, med henblik på at øge niveauet af teknologisk parathed; |
| --- | --- |

51.

understreger, at Europa er førende inden for fremstilling af elektrolysører, og det er nødvendigt, at EU bevarer og styrker denne konkurrencefordel; mener, at EU's forsknings- og udviklingsindsats bør fokusere på en bred vifte af potentielle nye vedvarende brintkilder og -teknologier, såsom brint fra fotosyntese, alger eller elektrolysører med havvand, med henblik på at øge niveauet af teknologisk parathed;

| 52. | glæder sig over den europæiske alliance for ren brint (European Clean Hydrogen Alliance), andre initiativer og sammenslutninger vedrørende vedvarende brint og de vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse og anser dem for at være vigtige instrumenter til skabe øge investeringer i vedvarende brint; opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og de økonomiske aktører til hurtigt at frigøre potentialet i vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse med henblik på at støtte projekter af relevans for EU's brintøkonomi; opfordrer til en pragmatisk tilgang for at lette godkendelsen af disse projekter; glæder sig over Kommissionen plan om at revidere retningslinjerne for statsstøtte for miljøbeskyttelse og energi for at fremme produktionen af brint og lette en hurtig udbredelse på markedet; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over den europæiske alliance for ren brint (European Clean Hydrogen Alliance), andre initiativer og sammenslutninger vedrørende vedvarende brint og de vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse og anser dem for at være vigtige instrumenter til skabe øge investeringer i vedvarende brint; opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og de økonomiske aktører til hurtigt at frigøre potentialet i vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse med henblik på at støtte projekter af relevans for EU's brintøkonomi; opfordrer til en pragmatisk tilgang for at lette godkendelsen af disse projekter; glæder sig over Kommissionen plan om at revidere retningslinjerne for statsstøtte for miljøbeskyttelse og energi for at fremme produktionen af brint og lette en hurtig udbredelse på markedet;

| 53. | opfordrer alliancen til i samarbejde med fællesforetagendet for brændselsceller og brint at udarbejde en investeringsdagsorden og en projektpipeline, som kan sikre den hurtigst mulige gennemførelse af de af Kommissionen fastsatte brintmål; understreger, at alliancen bør fokusere på udviklingen af vedvarende brint og klart forpligte sig til at bidrage til at nå EU's klimamål for 2030 og 2050; understreger, at alliancen også bør sikre en afbalanceret repræsentation af alle relevante EU-interessenter, herunder producenter af vedvarende energi, videnskabsfolk, uafhængige eksperter, tænketanke, miljø-NGO'er og arbejdsmarkedets parter; understreger, at alliancens beslutningsprocedure bør forbedres med hensyn til gennemsigtighed og inklusivitet, og at denne proces bør ledes af Kommissionen og støttes af et uafhængigt organ af videnskabelige eksperter og have til formål at fastlægge veje for omstilling og yde vejledning i forbindelse med brintbehov; beklager de nuværende forsinkelserne vedrørende iværksættelsen af alliancens arbejde og opfordrer Kommissionen til at fremskynde processen; |
| --- | --- |

53.

opfordrer alliancen til i samarbejde med fællesforetagendet for brændselsceller og brint at udarbejde en investeringsdagsorden og en projektpipeline, som kan sikre den hurtigst mulige gennemførelse af de af Kommissionen fastsatte brintmål; understreger, at alliancen bør fokusere på udviklingen af vedvarende brint og klart forpligte sig til at bidrage til at nå EU's klimamål for 2030 og 2050; understreger, at alliancen også bør sikre en afbalanceret repræsentation af alle relevante EU-interessenter, herunder producenter af vedvarende energi, videnskabsfolk, uafhængige eksperter, tænketanke, miljø-NGO'er og arbejdsmarkedets parter; understreger, at alliancens beslutningsprocedure bør forbedres med hensyn til gennemsigtighed og inklusivitet, og at denne proces bør ledes af Kommissionen og støttes af et uafhængigt organ af videnskabelige eksperter og have til formål at fastlægge veje for omstilling og yde vejledning i forbindelse med brintbehov; beklager de nuværende forsinkelserne vedrørende iværksættelsen af alliancens arbejde og opfordrer Kommissionen til at fremskynde processen;

| 54. | glæder sig over fornyelsen af fællesforetagendet for brændselsceller og brint under Horisont Europa; understreger betydningen af dets arbejde og anmoder Kommissionen om at anvende det som kompetencecenter for brint og give det tilstrækkelige finansielle ressourcer til at spille sin rolle med hensyn til at opfylde målene i den europæiske grønne pagt; understreger, at det bør fremme forsknings- og udviklingsaktiviteter i hele værdikæden for at sikre en omkostningseffektiv brug af finansieringsmidler til brint og en bedre koordinering; understreger, at det skal opnå synergier med fællesforetagenderne i transportsektoren for at fremme en passende integration mellem brintteknologi og transportinfrastrukturer og -tjenester; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af erfaringerne fra fællesforetagendet for brændselsceller og brint og til at tilskynde til yderligere forskning i brændselscelle- og brintenergiteknologier; |
| --- | --- |

54.

glæder sig over fornyelsen af fællesforetagendet for brændselsceller og brint under Horisont Europa; understreger betydningen af dets arbejde og anmoder Kommissionen om at anvende det som kompetencecenter for brint og give det tilstrækkelige finansielle ressourcer til at spille sin rolle med hensyn til at opfylde målene i den europæiske grønne pagt; understreger, at det bør fremme forsknings- og udviklingsaktiviteter i hele værdikæden for at sikre en omkostningseffektiv brug af finansieringsmidler til brint og en bedre koordinering; understreger, at det skal opnå synergier med fællesforetagenderne i transportsektoren for at fremme en passende integration mellem brintteknologi og transportinfrastrukturer og -tjenester; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af erfaringerne fra fællesforetagendet for brændselsceller og brint og til at tilskynde til yderligere forskning i brændselscelle- og brintenergiteknologier;

| 55. | foreslår Kommissionen at vurdere den mulige medtagelse af anvendelsen af brint i de generelle mål for Partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA) i overensstemmelse med prioriteterne for Horisont Europa for at styrke forsknings- og innovationskapaciteten og udvikle viden og fælles innovative løsninger i hele Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

55.

foreslår Kommissionen at vurdere den mulige medtagelse af anvendelsen af brint i de generelle mål for Partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA) i overensstemmelse med prioriteterne for Horisont Europa for at styrke forsknings- og innovationskapaciteten og udvikle viden og fælles innovative løsninger i hele Middelhavsområdet;

Internationalt samarbejde om brint

Internationalt samarbejde om brint

| 56. | fremhæver, at Europas førende rolle i produktionen af brintteknologier er en mulighed for at fremme det europæiske industrielle lederskab og europæisk innovation på verdensplan samtidig med, at EU's rolle som global klimaleder styrkes; understreger, at det bør prioriteres at opbygge en brintforsyningskæde i Europa for at udnytte fordelene ved at gå forrest og fremme industriel konkurrencedygtighed og energiforsyningssikkerhed; understreger i denne forbindelse målet om at øge den indenlandske brintproduktion, samtidig med at det anerkendes, at medlemsstaterne også i overensstemmelse med deres behov kan undersøge muligheden for at importere energi, brint og brintprodukter fra naboregioner og lande uden for EU for at imødekomme den stigende indenlandske efterspørgsel efter brint; |
| --- | --- |

56.

fremhæver, at Europas førende rolle i produktionen af brintteknologier er en mulighed for at fremme det europæiske industrielle lederskab og europæisk innovation på verdensplan samtidig med, at EU's rolle som global klimaleder styrkes; understreger, at det bør prioriteres at opbygge en brintforsyningskæde i Europa for at udnytte fordelene ved at gå forrest og fremme industriel konkurrencedygtighed og energiforsyningssikkerhed; understreger i denne forbindelse målet om at øge den indenlandske brintproduktion, samtidig med at det anerkendes, at medlemsstaterne også i overensstemmelse med deres behov kan undersøge muligheden for at importere energi, brint og brintprodukter fra naboregioner og lande uden for EU for at imødekomme den stigende indenlandske efterspørgsel efter brint;

| 57. | opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at indgå i en åben og konstruktiv dialog med henblik på at etablere et gensidigt fordelagtigt samarbejde og partnerskaber med naboregioner såsom Nordafrika, Mellemøsten og landene i det østlige partnerskab, hvorved EU's og dets partneres strategiske interesser og energisikkerhed sikres; understreger, at dette samarbejde også ville være fordelagtigt for skabelsen af rene og nye teknologimarkeder gennem overførsel af viden og fremme omstillingen til vedvarende energi og opnåelsen af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; understreger behovet for at undgå flytning af miljøpåvirkninger, herunder drivhusgasemissioner, og undgå enhver forsinkelse i dekarboniseringen af elnettet i tredjelande; |
| --- | --- |

57.

opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at indgå i en åben og konstruktiv dialog med henblik på at etablere et gensidigt fordelagtigt samarbejde og partnerskaber med naboregioner såsom Nordafrika, Mellemøsten og landene i det østlige partnerskab, hvorved EU's og dets partneres strategiske interesser og energisikkerhed sikres; understreger, at dette samarbejde også ville være fordelagtigt for skabelsen af rene og nye teknologimarkeder gennem overførsel af viden og fremme omstillingen til vedvarende energi og opnåelsen af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; understreger behovet for at undgå flytning af miljøpåvirkninger, herunder drivhusgasemissioner, og undgå enhver forsinkelse i dekarboniseringen af elnettet i tredjelande;

| 58. | understreger, at det internationale samarbejde om brint med tredjelande, navnlig Det Forenede Kongerige, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, Energifællesskabet og USA, der er etableret på grundlag af gensidigt respekterede regler og principper, såsom tredjepartsadgang, ejendomsretlig adskillelse, gennemsigtighed og ikke-diskriminerende tariffer, bør videreudvikles for at styrke det indre marked og energisikkerhed; understreger, at samarbejde med tredjelande, der er omfattet af EU's restriktive foranstaltninger, såsom økonomiske sanktioner, og med lande, der ikke garanterer overholdelse af sikkerheds-, miljøstandarder og gennemsigtighedskrav, eller hvor dette samarbejde ville underminere EU's og medlemsstaternes sikkerhed, bør undgås; |
| --- | --- |

58.

understreger, at det internationale samarbejde om brint med tredjelande, navnlig Det Forenede Kongerige, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, Energifællesskabet og USA, der er etableret på grundlag af gensidigt respekterede regler og principper, såsom tredjepartsadgang, ejendomsretlig adskillelse, gennemsigtighed og ikke-diskriminerende tariffer, bør videreudvikles for at styrke det indre marked og energisikkerhed; understreger, at samarbejde med tredjelande, der er omfattet af EU's restriktive foranstaltninger, såsom økonomiske sanktioner, og med lande, der ikke garanterer overholdelse af sikkerheds-, miljøstandarder og gennemsigtighedskrav, eller hvor dette samarbejde ville underminere EU's og medlemsstaternes sikkerhed, bør undgås;

| 59. | understreger, at EU bør fremme sine brintstandarder og bæredygtighedskriterier internationalt; opfordrer i denne henseende til udformning af internationale standarder og etableringen af fælles definitioner og metoder til at fastlægge de samlede emissioner fra hver produceret brintenhed såvel som til udvikling af internationale bæredygtighedskriterier som en forudsætning for enhver import af brint og import af produkter relateret hertil; understreger, at for at undgå enhver form for kulstoflækage bør al import af brint certificeres på samme måde som EU-produceret brint, herunder produktion og transport, og bør være i overensstemmelse med Den Europæiske Unions fremtidige CO2-grænsetilpasningsmekanisme; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at investere i den nødvendige infrastruktur og omdannelsen af eksisterende infrastruktur i havne og i grænseoverskridende forbindelser med henblik på import af vedvarende brint; opfordrer Kommissionen til at fremme euroens rolle som referencevaluta i den internationale handel med brint; |
| --- | --- |

59.

understreger, at EU bør fremme sine brintstandarder og bæredygtighedskriterier internationalt; opfordrer i denne henseende til udformning af internationale standarder og etableringen af fælles definitioner og metoder til at fastlægge de samlede emissioner fra hver produceret brintenhed såvel som til udvikling af internationale bæredygtighedskriterier som en forudsætning for enhver import af brint og import af produkter relateret hertil; understreger, at for at undgå enhver form for kulstoflækage bør al import af brint certificeres på samme måde som EU-produceret brint, herunder produktion og transport, og bør være i overensstemmelse med Den Europæiske Unions fremtidige CO2

| 60. | mener, at brint bør blive et element i EU's internationale samarbejde, bl.a. inden for rammerne af Det Internationale Agentur for Vedvarende Energis (IRENA's) arbejde, forskningssamarbejde, klima- og energidiplomati og den europæiske naboskabspolitik; |
| --- | --- |

60.

mener, at brint bør blive et element i EU's internationale samarbejde, bl.a. inden for rammerne af Det Internationale Agentur for Vedvarende Energis (IRENA's) arbejde, forskningssamarbejde, klima- og energidiplomati og den europæiske naboskabspolitik;

Brintens rolle i et integreret energisystem

Brintens rolle i et integreret energisystem

| 61. | understreger behovet for et integreret energisystem med henblik på at opnå klimaneutralitet senest i 2050 og nå målene i Parisaftalen; glæder sig i denne henseende over inklusionen af brint i Kommissionens strategi for integration af energisystemer; mener, at integrationen af energisektorer og -bærere samt en sammenhængende planlægning af el-, varme-, gas- og brintnettene er til gavn for bæredygtighed, energiomstilling og et velfungerende brint- og energimarked; mener, at der skal lægges større vægt på innovative projekter, der kombinerer produktion og genvinding af elektricitet, brint og varme; |
| --- | --- |

61.

understreger behovet for et integreret energisystem med henblik på at opnå klimaneutralitet senest i 2050 og nå målene i Parisaftalen; glæder sig i denne henseende over inklusionen af brint i Kommissionens strategi for integration af energisystemer; mener, at integrationen af energisektorer og -bærere samt en sammenhængende planlægning af el-, varme-, gas- og brintnettene er til gavn for bæredygtighed, energiomstilling og et velfungerende brint- og energimarked; mener, at der skal lægges større vægt på innovative projekter, der kombinerer produktion og genvinding af elektricitet, brint og varme;

| 62. | bemærker, at udviklingen af brintøkonomien kan bidrage til at reducere ubalancerne i energisystemet som helhed; gentager, at brint kan spille en rolle for så vidt angår energilagring for at kompensere for variationerne i udbud af og efterspørgsel efter vedvarende energi; understreger derfor, at udviklingen af infrastruktur til transport og lagring af brint skal planlægges under hensyntagen til behovet for at udvikle energiproduktionsanlæg med henblik på at sikre teknisk og økonomisk optimering; |
| --- | --- |

62.

bemærker, at udviklingen af brintøkonomien kan bidrage til at reducere ubalancerne i energisystemet som helhed; gentager, at brint kan spille en rolle for så vidt angår energilagring for at kompensere for variationerne i udbud af og efterspørgsel efter vedvarende energi; understreger derfor, at udviklingen af infrastruktur til transport og lagring af brint skal planlægges under hensyntagen til behovet for at udvikle energiproduktionsanlæg med henblik på at sikre teknisk og økonomisk optimering;

| 63. | peger på, at der kræves en ambitiøs og rettidig strategi for energilagring gennem brint i forbindelse med innovative industrielle løsninger og mobilitetsløsninger; bemærker imidlertid, at brugen af brint til energilagring endnu ikke er konkurrencedygtig på grund af høje produktionsomkostninger, og at energitab i forbindelse med energilagring ved hjælp af brint i øjeblikket anslås til ca. 60 % på en såkaldt tur/retur-rejse; understreger således igen nødvendigheden af at nedbringe omkostningerne til produktionen af vedvarende brint og af at fremme lige vilkår for fleksibilitet og afbalancerede løsninger i hele energisystemet; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge muligheder og kapacitet med hensyn til lagring af brint; bemærker, at lagring af brint kan blive genstand for modstridende reguleringsordninger, nemlig ordninger om gas- og elektricitetslagring, og fremhæver derfor nødvendigheden af at præcisere dette aspekt i den relevante lovgivning; |
| --- | --- |

63.

peger på, at der kræves en ambitiøs og rettidig strategi for energilagring gennem brint i forbindelse med innovative industrielle løsninger og mobilitetsløsninger; bemærker imidlertid, at brugen af brint til energilagring endnu ikke er konkurrencedygtig på grund af høje produktionsomkostninger, og at energitab i forbindelse med energilagring ved hjælp af brint i øjeblikket anslås til ca. 60 % på en såkaldt tur/retur-rejse; understreger således igen nødvendigheden af at nedbringe omkostningerne til produktionen af vedvarende brint og af at fremme lige vilkår for fleksibilitet og afbalancerede løsninger i hele energisystemet; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge muligheder og kapacitet med hensyn til lagring af brint; bemærker, at lagring af brint kan blive genstand for modstridende reguleringsordninger, nemlig ordninger om gas- og elektricitetslagring, og fremhæver derfor nødvendigheden af at præcisere dette aspekt i den relevante lovgivning;

o

o o

| 64. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til alle EU-institutioner og medlemsstater. |
| --- | --- |

64.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til alle EU-institutioner og medlemsstater.

---

(1)  EUT C 324 af 1.10.2020, s. 41.

1

(2)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

2

(3)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1.

3

(4)  EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1.

4

(5)  EUT L 169 af 7.6.2014, s. 108.

5

(6)  EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39.

6

(7)  EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129.

7

(8)  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

8

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0198.

9

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0199.

10

(11)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

11

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0078.

12

(13)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 116.

13

(14)  EUT C 345 af 16.10.2020, s. 80.

14

(15)  EUT C 463 af 21.12.2018, s. 10.

15

(16)  Ifølge Kommissionen henviser »ren brint« til brint, som er produceret via vandelektrolyse ved hjælp af elektricitet fra vedvarende kilder. Det kan også produceres ved at omdanne biogas eller ved biokemisk omdannelse af biomasse, såfremt dette er i overensstemmelse med kravene om bæredygtighed.

16

(17)  Ifølge Kommissionen omfatter »kulstoffattig brint« fossilbaseret brint med CO2-opsamling og elektricitetsbaseret brint, hvis fulde livscyklus giver væsentligt lavere drivhusgasemissioner sammenlignet med brint produceret med eksisterende metoder.

17

2

(18)  Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

20

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/70

---

P9_TA(2021)0242

Beskyttelse af menneskerettighederne og EU's eksterne migrationspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om beskyttelse af menneskerettighederne og EU's eksterne migrationspolitik (2020/2116(INI))

(2022/C 15/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen fra 1948 om menneskerettigheder, særlig artikel 13 og 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen fra 1948 om menneskerettigheder, særlig artikel 13 og 14,

| — | der henviser til konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling og tillægsprotokollen hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling og tillægsprotokollen hertil,

| — | der henviser til den internationale konvention fra 1966 om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention fra 1966 om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og tillægsprotokollerne hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention fra 1966 om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention fra 1966 om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og tillægsprotokollerne hertil,

| — | der henviser til den internationale konvention fra 1966 om afskaffelse af alle former for racediskrimination, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention fra 1966 om afskaffelse af alle former for racediskrimination,

| — | der henviser til konventionen fra 1984 mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, særlig artikel 3, og tillægsprotokollen hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen fra 1984 mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, særlig artikel 3, og tillægsprotokollen hertil,

| — | der henviser til konventionen fra 1989 om barnets rettigheder og tillægsprotokollerne hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen fra 1989 om barnets rettigheder og tillægsprotokollerne hertil,

| — | der henviser til den internationale konvention fra 1990 om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention fra 1990 om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder,

| — | der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding,

| — | der henviser til FN's Palermoprotokoller om menneskehandel og smugling af migranter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Palermoprotokoller om menneskehandel og smugling af migranter,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs rapport af 3. august 2015 om fremme af og respekt for menneskerettighederne, herunder metoder og midler til at fremme migranters menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs rapport af 3. august 2015 om fremme af og respekt for menneskerettighederne, herunder metoder og midler til at fremme migranters menneskerettigheder,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 71/1 af 19. september 2016 om New York-erklæringen om flygtninge og migranter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 71/1 af 19. september 2016 om New York-erklæringen om flygtninge og migranter,

| — | der henviser til FN’s Generalforsamlings resolution 72/179 af 19. december 2017 om beskyttelse af migranter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Generalforsamlings resolution 72/179 af 19. december 2017 om beskyttelse af migranter,

| — | der henviser til det arbejde, der udføres af forskellige internationale menneskerettighedsmekanismer, herunder de forskellige rapporter fra FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder, navnlig hans opfølgning på den regionale undersøgelse af forvaltningen af EU's ydre grænser og dens virkning på migranters menneskerettigheder af 8. maj 2015, rapporten om migranters foreningsfrihed fra maj 2020 og rapporter fra andre særlige rapportører, den universelle regelmæssige gennemgang og arbejdet i andre traktatorganer, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, der udføres af forskellige internationale menneskerettighedsmekanismer, herunder de forskellige rapporter fra FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder, navnlig hans opfølgning på den regionale undersøgelse af forvaltningen af EU's ydre grænser og dens virkning på migranters menneskerettigheder af 8. maj 2015, rapporten om migranters foreningsfrihed fra maj 2020 og rapporter fra andre særlige rapportører, den universelle regelmæssige gennemgang og arbejdet i andre traktatorganer,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedskontors (OHCHR's) arbejde og rapporter, herunder de anbefalede principper og retningslinjer om menneskerettigheder ved internationale grænser og rapporten om situationen for migranter i transit, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedskontors (OHCHR's) arbejde og rapporter, herunder de anbefalede principper og retningslinjer om menneskerettigheder ved internationale grænser og rapporten om situationen for migranter i transit,

| — | der henviser til den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration og til den globale aftale om flygtninge, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling i 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration og til den globale aftale om flygtninge, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling i 2018,

| — | der henviser til den fælles vejledning om covid-19-pandemiens virkning på migranters menneskerettigheder af 26. maj 2020 fra FN's komité for beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder og FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles vejledning om covid-19-pandemiens virkning på migranters menneskerettigheder af 26. maj 2020 fra FN's komité for beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder og FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder,

| — | der henviser til Dacca-principperne om ansvarlig rekruttering og håndtering af vandrende arbejdstagere, |
| --- | --- |

—

der henviser til Dacca-principperne om ansvarlig rekruttering og håndtering af vandrende arbejdstagere,

| — | der henviser til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 79 og 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 79 og 80 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 656/2014 af 15. maj 2014 om regler for overvågning af de ydre søgrænser inden for rammerne af det operative samarbejde, der samordnes af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 656/2014 af 15. maj 2014 om regler for overvågning af de ydre søgrænser inden for rammerne af det operative samarbejde, der samordnes af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (1),

| — | der henviser til de relevante rapporter fra Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante rapporter fra Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder,

| — | der henviser til forslaget om en ny pagt om migration og asyl, som Kommissionen fremsatte den 23. september 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget om en ny pagt om migration og asyl, som Kommissionen fremsatte den 23. september 2020,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om EU-handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 og den vedføjede EU-handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 som vedtaget af Rådet den 17. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om EU-handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 og den vedføjede EU-handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 som vedtaget af Rådet den 17. november 2020,

| — | der henviser til Kommissionens fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 25. marts 2020 med titlen »EU-handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024« (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 25. marts 2020 med titlen »EU-handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024« (JOIN(2020)0005),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2011 om en samlet strategi for migration og mobilitet (SSMM) (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2011 om en samlet strategi for migration og mobilitet (SSMM) (COM(2011)0743),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2016 om oprettelsen af en ny ramme for partnerskaber med tredjelande som led i den europæiske dagsorden for migration (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2016 om oprettelsen af en ny ramme for partnerskaber med tredjelande som led i den europæiske dagsorden for migration (COM(2016)0385),

| — | der henviser til Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument af 30. april 2014 om en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettighederne, til EU's udviklingssamarbejde (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument af 30. april 2014 om en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettighederne, til EU's udviklingssamarbejde (SWD(2014)0152),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 om en ny pagt om migration og asyl (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 om en ny pagt om migration og asyl (COM(2020)0609),

| — | der henviser til Maltaerklæringen fra medlemmerne af Det Europæiske Råd om de eksterne aspekter af migration: håndtering af den centrale Middelhavsrute af 3. februar 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Maltaerklæringen fra medlemmerne af Det Europæiske Råd om de eksterne aspekter af migration: håndtering af den centrale Middelhavsrute af 3. februar 2017,

| — | der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 25. november 2020 med titlen »EU's kønshandlingsplan III: en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil« (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 25. november 2020 med titlen »EU's kønshandlingsplan III: en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil« (SWD(2020)0284),

| — | der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 9. marts 2020 med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 9. marts 2020 med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (JOIN(2020)0004),

| — | der henviser til »Joint Way Forward«-aftalen om migrationsspørgsmål mellem Afghanistan og EU, der blev undertegnet den 3. oktober 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Joint Way Forward«-aftalen om migrationsspørgsmål mellem Afghanistan og EU, der blev undertegnet den 3. oktober 2016,

| — | der henviser til erklæringen fra EU og Tyrkiet af 18. marts 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra EU og Tyrkiet af 18. marts 2016,

| — | der henviser til andre uformelle ordninger, navnlig med Gambia (god praksis vedrørende identifikation og tilbagesendelse, som trådte i kraft den 16. november 2018), Bangladesh (operative standardprocedurer vedtaget i september 2017), Etiopien (indrejseprocedurer vedtaget den 5. februar 2018), Guinea (god praksis, som har været i kraft siden juli 2017) og Elfenbenskysten (god praksis, som har været i kraft siden oktober 2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til andre uformelle ordninger, navnlig med Gambia (god praksis vedrørende identifikation og tilbagesendelse, som trådte i kraft den 16. november 2018), Bangladesh (operative standardprocedurer vedtaget i september 2017), Etiopien (indrejseprocedurer vedtaget den 5. februar 2018), Guinea (god praksis, som har været i kraft siden juli 2017) og Elfenbenskysten (god praksis, som har været i kraft siden oktober 2018),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om migrationsspørgsmål, særlig af 25. oktober 2016 om menneskerettigheder og migration i tredjelande (2), af 17. december 2014 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (3), af 29. april 2015 om de seneste tragedier i Middelhavet og EU's migrations- og asylpolitikker (4) og af 12. april 2016 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om migrationsspørgsmål, særlig af 25. oktober 2016 om menneskerettigheder og migration i tredjelande (2), af 17. december 2014 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (3), af 29. april 2015 om de seneste tragedier i Middelhavet og EU's migrations- og asylpolitikker (4) og af 12. april 2016 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om bekæmpelse af menneskehandel som led i EU's eksterne forbindelser (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om bekæmpelse af menneskehandel som led i EU's eksterne forbindelser (6),

| — | der henviser til forskellige civilsamfundsorganisationers rapporter om menneskerettighedssituationen for migranter, |
| --- | --- |

—

der henviser til forskellige civilsamfundsorganisationers rapporter om menneskerettighedssituationen for migranter,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 med titlen »Kommissionens retningslinjer for gennemførelsen af EU's regler om definition og bekæmpelse af hjælp til ulovlig indrejse og transit samt ulovligt ophold« (C(2020)6470), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 med titlen »Kommissionens retningslinjer for gennemførelsen af EU's regler om definition og bekæmpelse af hjælp til ulovlig indrejse og transit samt ulovligt ophold« (C(2020)6470),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om øget udviklings- og bistandseffektivitet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om øget udviklings- og bistandseffektivitet (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Rettigheder,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0060/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0060/2021),

| A. | der henviser til, at migration er et globalt fænomen, der forstærkes af globalisering, stigende konflikter, uligheder, klimaændringer og miljøforringelse; der henviser til, at en gradvis, normativ udvikling inden for den moderne internationale menneskerettighedsramme for flygtninge og migranters rettigheder, uafhængigt af deres retlige status, er en kilde til fremskridt og kollektiv stolthed for menneskeheden; der henviser til, at migranter, og særlig tvangsfordrevne personer, imidlertid stadig er blandt de mest sårbare og dårligst stillede grupper i verden, og at deres rettigheder fortsat krænkes; der henviser til, at kvinder, børn, ældre og personer med handicap er blandt de mest sårbare migranter; der henviser til, at migration for mange mennesker fortsat er en menneskelig rejse skæmmet af lidelser, forskelsbehandling og vold; der henviser til, at tusindvis af migranter har mistet livet på deres migrationsrute; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at migration er et globalt fænomen, der forstærkes af globalisering, stigende konflikter, uligheder, klimaændringer og miljøforringelse; der henviser til, at en gradvis, normativ udvikling inden for den moderne internationale menneskerettighedsramme for flygtninge og migranters rettigheder, uafhængigt af deres retlige status, er en kilde til fremskridt og kollektiv stolthed for menneskeheden; der henviser til, at migranter, og særlig tvangsfordrevne personer, imidlertid stadig er blandt de mest sårbare og dårligst stillede grupper i verden, og at deres rettigheder fortsat krænkes; der henviser til, at kvinder, børn, ældre og personer med handicap er blandt de mest sårbare migranter; der henviser til, at migration for mange mennesker fortsat er en menneskelig rejse skæmmet af lidelser, forskelsbehandling og vold; der henviser til, at tusindvis af migranter har mistet livet på deres migrationsrute;

| B. | der henviser til, at migration for Den Europæiske Union og dens medlemsstater har været og fortsat vil være en udfordring og mulighed; der henviser til, at medlemsstater, hvis geografiske placering placerer dem på frontlinjen, bærer en uforholdsmæssig stor del af ansvaret; der henviser til, at ansvar bør gå hånd i hånd med solidaritet; der henviser til, at Den Europæiske Union som en region, der historisk set har været præget af både udvandring og indvandring, og som et fællesskab, der er forenet af grundlæggende værdier om menneskelig værdighed, frihed og menneskerettigheder, og som en af verdens største donorer, der fremmer bæredygtig udvikling, støtter fordrevne personer, tager hånd om drivkræfterne bag migration og arbejder gennem multilaterale fora for at finde varige løsninger, har en særlig forpligtelse til at respektere, beskytte og fremme migranters rettigheder, navnlig i de eksterne aktiviteter; der henviser til, at alle migranters menneskelige værdighed skal stå i centrum for alle EU's politikker på dette område; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at migration for Den Europæiske Union og dens medlemsstater har været og fortsat vil være en udfordring og mulighed; der henviser til, at medlemsstater, hvis geografiske placering placerer dem på frontlinjen, bærer en uforholdsmæssig stor del af ansvaret; der henviser til, at ansvar bør gå hånd i hånd med solidaritet; der henviser til, at Den Europæiske Union som en region, der historisk set har været præget af både udvandring og indvandring, og som et fællesskab, der er forenet af grundlæggende værdier om menneskelig værdighed, frihed og menneskerettigheder, og som en af verdens største donorer, der fremmer bæredygtig udvikling, støtter fordrevne personer, tager hånd om drivkræfterne bag migration og arbejder gennem multilaterale fora for at finde varige løsninger, har en særlig forpligtelse til at respektere, beskytte og fremme migranters rettigheder, navnlig i de eksterne aktiviteter; der henviser til, at alle migranters menneskelige værdighed skal stå i centrum for alle EU's politikker på dette område;

| C. | der henviser til, at en samlet tilgang til migration og asylsystemet indebærer foranstaltninger for at tage hånd om den eksterne dimension af EU's migrationspolitik; der henviser til, at virkningen af denne eksterne dimension i høj grad afhænger af en fælles indsats på EU-plan og en aktiv koordinering af aktiviteterne med eksterne partnere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en samlet tilgang til migration og asylsystemet indebærer foranstaltninger for at tage hånd om den eksterne dimension af EU's migrationspolitik; der henviser til, at virkningen af denne eksterne dimension i høj grad afhænger af en fælles indsats på EU-plan og en aktiv koordinering af aktiviteterne med eksterne partnere;

| D. | der henviser til, at den europæiske konsensus om udvikling, der blev vedtaget i juni 2017, fremhæver, at velforvaltet migration og mobilitet kan bidrage positivt til inklusiv vækst og bæredygtig udvikling i overensstemmelse med 2030-dagsordenen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den europæiske konsensus om udvikling, der blev vedtaget i juni 2017, fremhæver, at velforvaltet migration og mobilitet kan bidrage positivt til inklusiv vækst og bæredygtig udvikling i overensstemmelse med 2030-dagsordenen;

| E. | der henviser til, at krænkelser af menneskerettighederne, overtrædelser af den humanitære folkeret og/eller flygtningeretten, såsom nonrefoulement, tilbagedrivelser og voldelige angreb på migranter, vilkårlige og tidsubegrænsede tilbageholdelser under umenneskelige forhold, udnyttelse, tortur og anden mishandling, herunder voldtægt, forsvinden og død, i stigende grad rapporteres globalt, herunder ved EU's ydre grænser; der henviser til, at medlemsstaterne har en forpligtelse til at respektere EU-retten, menneskerettighederne og folkeretten, den humanitære folkeret og flygtningeretten; der henviser til, at Kommissionen skal sikre, at medlemsstaterne opfylder deres humanitære forpligtelser og menneskerettighedsforpligtelser, og at den skal indlede overtrædelsesprocedurer, hvis sidstnævnte ikke opfyldes; der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har reageret på påviste eller påståede tilfælde af tilbagedrivelser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at krænkelser af menneskerettighederne, overtrædelser af den humanitære folkeret og/eller flygtningeretten, såsom nonrefoulement, tilbagedrivelser og voldelige angreb på migranter, vilkårlige og tidsubegrænsede tilbageholdelser under umenneskelige forhold, udnyttelse, tortur og anden mishandling, herunder voldtægt, forsvinden og død, i stigende grad rapporteres globalt, herunder ved EU's ydre grænser; der henviser til, at medlemsstaterne har en forpligtelse til at respektere EU-retten, menneskerettighederne og folkeretten, den humanitære folkeret og flygtningeretten; der henviser til, at Kommissionen skal sikre, at medlemsstaterne opfylder deres humanitære forpligtelser og menneskerettighedsforpligtelser, og at den skal indlede overtrædelsesprocedurer, hvis sidstnævnte ikke opfyldes; der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har reageret på påviste eller påståede tilfælde af tilbagedrivelser;

| F. | der henviser til, at redningsaktioner til søs er en retlig forpligtelse i henhold til folkeretten, navnlig i henhold til artikel 98 i FN's havretskonvention, hvori det kræves, at der ydes assistance til enhver person i havsnød; der henviser til, at styrkelsen af grænseforvaltningskapaciteten og bekæmpelsen af smugling og menneskehandel ikke bør anvendes til at kriminalisere migranter eller dem, der bistår dem; der henviser til, at Kommissionen har opfordret de medlemsstater, der ikke allerede har gjort det, til at anvende artikel 1, stk. 2, i direktiv 2002/90/EF (8) (direktivet om hjælp til ulovlig indrejse); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at redningsaktioner til søs er en retlig forpligtelse i henhold til folkeretten, navnlig i henhold til artikel 98 i FN's havretskonvention, hvori det kræves, at der ydes assistance til enhver person i havsnød; der henviser til, at styrkelsen af grænseforvaltningskapaciteten og bekæmpelsen af smugling og menneskehandel ikke bør anvendes til at kriminalisere migranter eller dem, der bistår dem; der henviser til, at Kommissionen har opfordret de medlemsstater, der ikke allerede har gjort det, til at anvende artikel 1, stk. 2, i direktiv 2002/90/EF (8) (direktivet om hjælp til ulovlig indrejse);

| G. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse om den samlede strategi for migration og mobilitet (SSMM) fra 2011 henviser til en migrantcentreret tilgang, hvor menneskerettighederne siges at indtage en central plads med henblik på at styrke »respekten for grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne for migranter i både oprindelses-, transit- og immigrationslandene«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse om den samlede strategi for migration og mobilitet (SSMM) fra 2011 henviser til en migrantcentreret tilgang, hvor menneskerettighederne siges at indtage en central plads med henblik på at styrke »respekten for grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne for migranter i både oprindelses-, transit- og immigrationslandene«;

| H. | der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse af 7. juni 2016 om oprettelsen af en ny ramme for partnerskaber med tredjelande som led i den europæiske dagsorden for migration, der bygger på SSMM-principperne, understreger, at migrationsspørgsmål står øverst på EU's liste over prioriteter for relationerne med tredjelande; der henviser til, at denne ramme opfordrer til et intensiveret samarbejde med tredjelande, navnlig dem fra EU's naboskab, gennem »partnerskaber« med henblik på at sikre samarbejde om migrationsstyring, effektivt at forebygge irregulær migration og at sikre tilbagetagelse af irregulære migranter, herunder ved hjælp af positive og negative incitamenter hidrørende fra forskellige politiske elementer inden for EU's kompetence, herunder naboskabspolitik, udviklingsbistand, handel, mobilitet, energi, sikkerhed og digital politik, der alle bidrager til det samme mål; der henviser til, at alle sådanne »partnerskaber« skal have et klart retsgrundlag; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse af 7. juni 2016 om oprettelsen af en ny ramme for partnerskaber med tredjelande som led i den europæiske dagsorden for migration, der bygger på SSMM-principperne, understreger, at migrationsspørgsmål står øverst på EU's liste over prioriteter for relationerne med tredjelande; der henviser til, at denne ramme opfordrer til et intensiveret samarbejde med tredjelande, navnlig dem fra EU's naboskab, gennem »partnerskaber« med henblik på at sikre samarbejde om migrationsstyring, effektivt at forebygge irregulær migration og at sikre tilbagetagelse af irregulære migranter, herunder ved hjælp af positive og negative incitamenter hidrørende fra forskellige politiske elementer inden for EU's kompetence, herunder naboskabspolitik, udviklingsbistand, handel, mobilitet, energi, sikkerhed og digital politik, der alle bidrager til det samme mål; der henviser til, at alle sådanne »partnerskaber« skal have et klart retsgrundlag;

| I. | der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse fra 2016 opstillede tre hovedmål for samarbejdet med tredjelande: redde liv i Middelhavet, øge andelen af tilbagesendelser til oprindelses- og transitlande og give migranter og flygtninge mulighed for at forblive tæt på deres hjem og undgå, at de begiver sig ud på farlige rejser; der henviser til, at det i meddelelsen fra 2016 nævnes, at bekæmpelse af irregulær migration er en prioritet for Unionen, og at der indføres en »mindre for mindre«-tilgang, hvorved Kommissionen erklærer sig rede til at anvende alle EU's værktøjer og instrumenter, med undtagelse af humanitær bistand, som incitamenter til at opnå samarbejde fra tredjelande om tilbagetagelse og grænsekontrol; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse fra 2016 opstillede tre hovedmål for samarbejdet med tredjelande: redde liv i Middelhavet, øge andelen af tilbagesendelser til oprindelses- og transitlande og give migranter og flygtninge mulighed for at forblive tæt på deres hjem og undgå, at de begiver sig ud på farlige rejser; der henviser til, at det i meddelelsen fra 2016 nævnes, at bekæmpelse af irregulær migration er en prioritet for Unionen, og at der indføres en »mindre for mindre«-tilgang, hvorved Kommissionen erklærer sig rede til at anvende alle EU's værktøjer og instrumenter, med undtagelse af humanitær bistand, som incitamenter til at opnå samarbejde fra tredjelande om tilbagetagelse og grænsekontrol;

| J. | der henviser til, at bekæmpelse af smugling af migranter er en fælles udfordring, der kræver samarbejde og koordinering med tredjelande; der henviser til, at den nye EU-handlingsplan for bekæmpelse af smugling af migranter har til formål at fremme samarbejdet mellem EU og tredjelande gennem målrettede partnerskaber til bekæmpelse af smugling af migranter som led i bredere partnerskaber med vigtige tredjelande; der henviser til, at Europol spiller en central rolle i bekæmpelsen af smugling af migranter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at bekæmpelse af smugling af migranter er en fælles udfordring, der kræver samarbejde og koordinering med tredjelande; der henviser til, at den nye EU-handlingsplan for bekæmpelse af smugling af migranter har til formål at fremme samarbejdet mellem EU og tredjelande gennem målrettede partnerskaber til bekæmpelse af smugling af migranter som led i bredere partnerskaber med vigtige tredjelande; der henviser til, at Europol spiller en central rolle i bekæmpelsen af smugling af migranter;

| K. | der henviser til, at samarbejde med tredjelande er afgørende for at forebygge og bekæmpe menneskehandel; der henviser til, at migrationsruter kan udnyttes af menneskehandelsnetværk; der henviser til, at menneskehandel har en uforholdsmæssig stor indvirkning på kvinder og piger, som udgør langt størstedelen af ofrene for menneskehandel og udsættes for vold og udnyttelse langs deres migrationsrute; der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel ikke bør have negative konsekvenser for de rettigheder, der tilkommer ofre for menneskehandel, migranter, flygtninge og personer med behov for international beskyttelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at samarbejde med tredjelande er afgørende for at forebygge og bekæmpe menneskehandel; der henviser til, at migrationsruter kan udnyttes af menneskehandelsnetværk; der henviser til, at menneskehandel har en uforholdsmæssig stor indvirkning på kvinder og piger, som udgør langt størstedelen af ofrene for menneskehandel og udsættes for vold og udnyttelse langs deres migrationsrute; der henviser til, at foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel ikke bør have negative konsekvenser for de rettigheder, der tilkommer ofre for menneskehandel, migranter, flygtninge og personer med behov for international beskyttelse;

| L. | der henviser til, at EU og visse individuelle medlemsstater siden 2016 har mangedoblet antallet af uformelle aftaler og ordninger med tredjelande med henblik på at styrke deres operationelle kapacitet inden for grænsekontrol og -forvaltning og bekæmpelse af menneskehandel; der henviser til, at disse aftaler og ordninger også omfatter effektiv tilbagesendelse og tilbagetagelse med tredjelande, herunder fælles migrationserklæringer, aftalememoranda, »Joint Ways Forward«, operative standardprocedurer og god praksis samt aftaler om politisamarbejde; der henviser til, at sådanne uformelle ordninger i lighed med formelle tilbagetagelsesaftaler bekræfter staternes forpligtelse til at tage deres statsborgere (eller andre) tilbage og fastlægger procedurer for udførelsen af tilbagesendelser i praksis; der henviser til, at EU siden 2016 har indgået mindst 11 uformelle aftaler, men kun én ny tilbagetagelsesaftale; der henviser til, at uformelle aftaler mellem EU og tredjelande ikke tilvejebringer en forudsigelig politik eller nogen stabil og sammenhængende lovramme for irregulær migration; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU og visse individuelle medlemsstater siden 2016 har mangedoblet antallet af uformelle aftaler og ordninger med tredjelande med henblik på at styrke deres operationelle kapacitet inden for grænsekontrol og -forvaltning og bekæmpelse af menneskehandel; der henviser til, at disse aftaler og ordninger også omfatter effektiv tilbagesendelse og tilbagetagelse med tredjelande, herunder fælles migrationserklæringer, aftalememoranda, »Joint Ways Forward«, operative standardprocedurer og god praksis samt aftaler om politisamarbejde; der henviser til, at sådanne uformelle ordninger i lighed med formelle tilbagetagelsesaftaler bekræfter staternes forpligtelse til at tage deres statsborgere (eller andre) tilbage og fastlægger procedurer for udførelsen af tilbagesendelser i praksis; der henviser til, at EU siden 2016 har indgået mindst 11 uformelle aftaler, men kun én ny tilbagetagelsesaftale; der henviser til, at uformelle aftaler mellem EU og tredjelande ikke tilvejebringer en forudsigelig politik eller nogen stabil og sammenhængende lovramme for irregulær migration;

| M. | der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse om den nye pagt om migration og asyl gentog, at de interne og eksterne dimensioner af migration hænger uløseligt sammen, og at skræddersyede omfattende og afbalancerede dialoger og partnerskaber vedrørende migration med oprindelses- og transitlande er afgørende for at tage fat på værdifulde mål for begge parter, såsom de vigtigste årsager til migration, bekæmpelse af smugling af migranter, hjælp til flygtninge med ophold i tredjelande og støtte til en velforvaltet lovlig migration; der henviser til, at et engagement på regionalt og globalt plan, som anført i Kommissionens meddelelse om den nye pagt, er afgørende for at supplere sådanne dialoger og partnerskaber; der henviser til, at den endvidere fremhævede, at migration inden for rammerne af omfattende partnerskaber med tredjelande bør indgå som et centralt spørgsmål og knyttes til andre politikker på områder som udviklingssamarbejde, sikkerhed, visum, handel, landbrug, investeringer og beskæftigelse, energi, miljø og klimaforandringer samt uddannelse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse om den nye pagt om migration og asyl gentog, at de interne og eksterne dimensioner af migration hænger uløseligt sammen, og at skræddersyede omfattende og afbalancerede dialoger og partnerskaber vedrørende migration med oprindelses- og transitlande er afgørende for at tage fat på værdifulde mål for begge parter, såsom de vigtigste årsager til migration, bekæmpelse af smugling af migranter, hjælp til flygtninge med ophold i tredjelande og støtte til en velforvaltet lovlig migration; der henviser til, at et engagement på regionalt og globalt plan, som anført i Kommissionens meddelelse om den nye pagt, er afgørende for at supplere sådanne dialoger og partnerskaber; der henviser til, at den endvidere fremhævede, at migration inden for rammerne af omfattende partnerskaber med tredjelande bør indgå som et centralt spørgsmål og knyttes til andre politikker på områder som udviklingssamarbejde, sikkerhed, visum, handel, landbrug, investeringer og beskæftigelse, energi, miljø og klimaforandringer samt uddannelse;

| N. | der henviser til, at EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 forpligter EU og dets medlemsstater til at »fremme den særlige beskyttelse, som migranter, flygtninge, internt fordrevne og statsløse personer er berettiget til«; der henviser til, at denne handlingsplan fremmer »adgangen til sociale tjenester uden forskelsbehandling, herunder sundhedspleje og uddannelse af ordentlig kvalitet og til rimelig pris (også online), og opbygge[r] fagfolks evne til at afhjælpe de særlige behov hos (...) migranter [og] flygtninge« og »støtte[r] en menneskerettighedsbaseret tilgang til migrationsstyring og styrke[r] staternes, civilsamfundets og FN-partneres kapacitet til at gennemføre en sådan tilgang«; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 forpligter EU og dets medlemsstater til at »fremme den særlige beskyttelse, som migranter, flygtninge, internt fordrevne og statsløse personer er berettiget til«; der henviser til, at denne handlingsplan fremmer »adgangen til sociale tjenester uden forskelsbehandling, herunder sundhedspleje og uddannelse af ordentlig kvalitet og til rimelig pris (også online), og opbygge[r] fagfolks evne til at afhjælpe de særlige behov hos (...) migranter [og] flygtninge« og »støtte[r] en menneskerettighedsbaseret tilgang til migrationsstyring og styrke[r] staternes, civilsamfundets og FN-partneres kapacitet til at gennemføre en sådan tilgang«;

| O. | der henviser til, at kvinder ifølge FN's højkommissær for flygtninge (UNHCR) udgør omkring 48 % af flygtningebefolkningen i verden og en stor andel af sårbare asylansøgere; der henviser til, at EU i sin kønshandlingsplan III forpligter sig til at sikre, at »migrantkvinders og -pigers menneskerettigheder gennemføres fuldt ud gennem kønsorienterede migrationspolitikker, -programmer og -love, og at den kønsorienterede migrationsstyring på globalt, regionalt og nationalt plan styrkes«; der henviser til, at kønsorienterede migrationspolitikker vil sikre gennemførelsen af kvinders, pigers og LGTBIQ+-personers rettigheder og beskyttelse mod potentiel vold, chikane, voldtægt og menneskehandel; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at kvinder ifølge FN's højkommissær for flygtninge (UNHCR) udgør omkring 48 % af flygtningebefolkningen i verden og en stor andel af sårbare asylansøgere; der henviser til, at EU i sin kønshandlingsplan III forpligter sig til at sikre, at »migrantkvinders og -pigers menneskerettigheder gennemføres fuldt ud gennem kønsorienterede migrationspolitikker, -programmer og -love, og at den kønsorienterede migrationsstyring på globalt, regionalt og nationalt plan styrkes«; der henviser til, at kønsorienterede migrationspolitikker vil sikre gennemførelsen af kvinders, pigers og LGTBIQ+-personers rettigheder og beskyttelse mod potentiel vold, chikane, voldtægt og menneskehandel;

| P. | der henviser til, at FN's tidligere særlige rapportør om migranters menneskerettigheder i sin rapport fra 2015 har bemærket mangler i EU's tilgang til migration på grund af dens manglende gennemsigtighed og klarhed og den svage status af mange af de aftaler, der er indgået inden for disse rammer, som efter hans opfattelse generelt mangler overvågnings- og ansvarlighedsforanstaltninger; der henviser til, at den særlige rapportør desuden konkluderer, at der kun er få tegn på, at mobilitetspartnerskaber har ført til yderligere fordele for så vidt angår menneskerettigheder eller udvikling, mens den generelle fokusering på sikring og den manglende politiske sammenhæng i tilgangen som helhed skaber en risiko for, at eventuelle fordele, som projekter med fokus på menneskerettigheder og udvikling medfører, kan blive overskygget af de sekundære følgevirkninger af politikker, der fokuserer mere på sikkerhed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at FN's tidligere særlige rapportør om migranters menneskerettigheder i sin rapport fra 2015 har bemærket mangler i EU's tilgang til migration på grund af dens manglende gennemsigtighed og klarhed og den svage status af mange af de aftaler, der er indgået inden for disse rammer, som efter hans opfattelse generelt mangler overvågnings- og ansvarlighedsforanstaltninger; der henviser til, at den særlige rapportør desuden konkluderer, at der kun er få tegn på, at mobilitetspartnerskaber har ført til yderligere fordele for så vidt angår menneskerettigheder eller udvikling, mens den generelle fokusering på sikring og den manglende politiske sammenhæng i tilgangen som helhed skaber en risiko for, at eventuelle fordele, som projekter med fokus på menneskerettigheder og udvikling medfører, kan blive overskygget af de sekundære følgevirkninger af politikker, der fokuserer mere på sikkerhed;

| Q. | der henviser til, at FN's menneskerettighedseksperter og civilsamfundsorganisationer har advaret om, at covid-19-pandemien har alvorlige og uforholdsmæssige konsekvenser for migranter og deres familier på verdensplan; der henviser til, at de har opfordret staterne til at beskytte migranternes og deres familiers rettigheder, uanset deres migrationsstatus; der henviser til, at pandemien har forlænget perioden for behandling af asylansøgninger; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at FN's menneskerettighedseksperter og civilsamfundsorganisationer har advaret om, at covid-19-pandemien har alvorlige og uforholdsmæssige konsekvenser for migranter og deres familier på verdensplan; der henviser til, at de har opfordret staterne til at beskytte migranternes og deres familiers rettigheder, uanset deres migrationsstatus; der henviser til, at pandemien har forlænget perioden for behandling af asylansøgninger;

| R. | der henviser til, at opretholdelse af den frie bevægelighed og retten til at arbejde er afgørende for, at migranter kan blive selvhjulpne og bidrager til at fremme deres integration; der henviser til, at intraregional migration er et vigtigt element i disse grænseoverskridende økonomiske mønstre; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at opretholdelse af den frie bevægelighed og retten til at arbejde er afgørende for, at migranter kan blive selvhjulpne og bidrager til at fremme deres integration; der henviser til, at intraregional migration er et vigtigt element i disse grænseoverskridende økonomiske mønstre;

I.   
  Rammen for migrationspolitik og dens eksterne dimension

| 1. | fremhæver, at EU og dets medlemsstater har en traktatbaseret forpligtelse til at forfølge værdier som respekt for den menneskelige værdighed, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne og folkeretten i alle eksterne forbindelser og derudover har menneskerettighedsforpligtelser over for tredjelandsstatsborgere, når der samarbejdes om migration med tredjelande og andre ikke-EU-aktører; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at disse forpligtelser ikke kun kræver en anerkendelse af anvendeligheden af de relevante standarder, men også en passende operationalisering gennem detaljerede og specifikke instrumenter, der muliggør effektiv beskyttelse og garantier i praksis, samt gennem en menneskerettighedsbaseret tilgang til hele migrationspolitikkens cyklus, med særligt fokus på migrantkvinder og uledsagede børn; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er bekymret over det stigende antal — og manglende beskyttelse af — uledsagede mindreårige, der rejser gennem irregulære migrationsveje; fremhæver navnlig manglen på effektiv overvågning og rapportering fra EU-agenturer og medlemsstater om beskyttelse af uledsagede mindreårige; opfordrer EU til at sikre, at medlemsstaterne og tredjelande rapporterer om de mekanismer, der anvendes til at beskytte børns rettigheder i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at EU og medlemsstaterne, når disse anvender EU-retten, i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, og 21 i TEU og chartret skal respektere menneskerettighederne i forbindelse med deres eksterne og ekstraterritoriale aktioner, aftaler og samarbejde på områderne migration, grænser og asyl, herunder retten til liv, frihed, retten til asyl, herunder individuel vurdering af asylansøgninger med passende garantier i overensstemmelse med folkeretten, retten til menneskelig værdighed og sikkerhed, beskyttelse mod tvungen forsvinding, forbuddet mod tortur og mishandling, slaveri og tvangsarbejde, retten til beskyttelse af personoplysninger, beskyttelse i tilfælde af udsendelse, udvisning og udlevering, religions-, tros-, tanke- og samvittighedsfrihed, forpligtelsen til at tage barnets tarv som det primære hensyn samt til at vedtage en kønssensitiv tilgang; minder endvidere om, at de skal sikre ikkeforskelsbehandling og proceduremæssige garantier såsom retten til effektive retsmidler samt retten til familiesammenføring og forhindre, at børn adskilles fra deres forældre eller værger; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at Kommissionen endnu ikke har evalueret virkningen af gennemførelsen af de på hinanden følgende rammer for migrationspolitik — navnlig SSMM-rammen og den nye ramme for partnerskaber — om tredjelandsstatsborgeres menneskerettigheder samt indvirkningen på menneskerettighederne af EU's migrationssamarbejde med tredjelande, herunder indvirkningen af EU-støtte på partnerlandes grænse- og sikkerhedsstyrker; fastholder, at det er nødvendigt at gennemføre en sådan evaluering systematisk og i et omfattende, inklusivt og offentligt format med henblik på at sikre fuld overholdelse af menneskerettighederne i EU's eksterne migrationspolitik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker med stor bekymring, at der for individuelle sager ikke findes nogen operationelle mekanismer eller rapportering-, overvågnings- evaluerings- og ansvarlighedsmekanismer, som kan spore og reagere på mulige krænkelser, og at der mangler effektive retsmidler til personer, hvis rettigheder angiveligt er blevet krænket som følge af uformelle EU- aftaler og finansielt samarbejde; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager, at hvis EU's migrationspolitik skal fungere korrekt, skal EU øge sit eksterne samarbejde med oprindelseslandene og arbejde på at sikre en holdbar og effektiv tilbagetagelse af tilbagesendte; opfordrer EU til at sikre, at tilbagetagelsesaftaler og samarbejdsaftaler om grænseforvaltning kun indgås med tredjelande, der udtrykkeligt forpligter sig til at respektere menneskerettighederne, herunder princippet om nonrefoulement og de rettigheder, der er nedfældet i FN's flygtningekonvention; opfordrer EU til at sikre, at dette samarbejde ikke fører til krænkelser af disse rettigheder og indeholder operationelle midler til at sikre effektiv ansvarlighed i tilfælde af krænkelser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at størstedelen af de til dato indgåede 18 officielle EU-tilbagetagelsesaftaler omfatter tilbagetagelsen af tredjelandsstatsborgere til et transitland; understreger, at tilbagesendelser til transitlande indebærer en risiko for mulig krænkelse af de tilbagesendtes menneskerettigheder; støtter anbefalingen i Kommissionens evaluering af EU-tilbagetagelsesaftalerne i 2011 om, at EU altid principielt bør forsøge at tilbagetage en person til sit oprindelsesland, i det omfang omstændighederne tillader det; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til at sikre gennemsigtige risikovurderinger, der foretages af uafhængige EU-organer og eksperter, såsom EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, om indvirkningen af ethvert formelt, uformelt eller finansielt EU-samarbejde med tredjelande på migranters og flygtninges, herunder kvinders, rettigheder, på lokale menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet, der arbejder for at forsvare disse rettigheder, og så vidt muligt om den indvirkning, som et sådant samarbejde vil have på den bredere befolkning i det land, der er berørt af det, for så vidt angår adgang til rettigheder, bidrag til menneskers sikkerhed og fred og bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at fastsætte gennemførelsesretningslinjer for EU's agenturer og medlemsstater, før et samarbejde med tredjelande indledes; opfordrer i denne forbindelse til, at der udvises særlig årvågenhed over for lande med igangværende eller fastlåste konflikter og med øgede risici for menneskerettighedskrænkelser; opfordrer Kommissionen til at sikre, at ethvert EU-samarbejde med tredjelande er fuldt formaliseret for at sikre, at aftaler med tredjelande kan overvåges effektivt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at oprette en uafhængig, gennemsigtig og effektiv overvågningsmekanisme på grundlag af folkeretten, chartret og verdensmålene om bæredygtig udvikling, som skal omfatte periodiske rapporter om gennemførelsen af formelle, uformelle og finansielle aftaler med tredjelande, der potentielt kan påvirke migranters og flygtninges rettigheder og menneskerettighedsforkæmperes og civilsamfundets arbejde med at forsvare disse rettigheder i tredjelande, f.eks. migrationspartnerskaber, tilbagetagelsesaftaler og internationalt samarbejde om migrationsstyring og -forvaltning, herunder direkte målretning mod udfordringerne i forbindelse med migration og tvangsfordrivelse; understreger, at en sådan overvågningsmekanisme skal være deltagelsesbaseret og offentlig; fastholder, at det er nødvendigt at sikre midler til civilsamfundet og andre interessenter, så de kan bidrage til mekanismens arbejde; understreger, at et sådant system bør bidrage til at sikre ansvarliggørelse for menneskerettighedskrænkelser, herunder tilbagedrivelser, der krænker princippet om nonrefoulement; opfordrer Kommissionen til at etablere en opfølgningsmekanisme, som på behørig vis integrerer evalueringsresultater og ekspertanbefalinger i den relevante aftale, ordning eller foranstaltning; understreger behovet for at sikre parlamentarisk kontrol og demokratisk kontrol; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EU til at overveje måder til at sikre adgang til klage og domstolsprøvelse for personer, der er berørt af foranstaltninger til gennemførelse af migrationssamarbejdet mellem EU og tredjelande, herunder gennem oprettelse af en uafhængig og tilgængelig klagemekanisme; anmoder om, at der træffes foranstaltninger til at sikre, at personer, der kan blive udsat for menneskerettighedskrænkelser, har adgang til effektive retsmidler og derfor kan opnå oprejsning eller erstatning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at gennemførelsen og finansieringen af EU's eksterne migrationspolitik er fordelt på forskellige generaldirektorater i Kommissionen og integreret i EU's migrations-, og asyl- samt udviklings- og udenrigspolitikker; bemærker med bekymring, at denne blanding af udøvende beføjelser har medført mangel på tilstrækkeligt og sammenhængende tilsyn med Kommissionens aktiviteter, der ville sætte Parlamentet i stand til at udøve demokratisk kontrol med EU's eksterne migrationspolitik; insisterer på betydningen af at sikre sammenhæng, synergier og komplementaritet for at undgå overlapninger mellem de forskellige værktøjer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fremhæver den praktiske indvirkning på menneskerettighederne af det stigende antal — og dermed den udenretlige karakter — af de uformelle tilbagesendelses- og tilbagetagelsesordninger, som indgås uden behørig demokratisk kontrol og parlamentarisk tilsyn, og som ikke er underlagt retslig kontrol; bemærker, at asylansøgeres rettigheder i sagens natur afhænger af muligheden for at få menneskerettighedskrænkelser vurderet af en domstol; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde en plan og træffe alle nødvendige foranstaltninger til at indlede eller afslutte forhandlinger og i overensstemmelse hermed undertegne tilbagetagelsesaftaler til at prioritere indgåelsen af formelle tilbagetagelsesaftaler og dermed sikre fuld overholdelse af artikel 218, stk. 6, i TEUF og til at sikre, at formelle EU-tilbagetagelsesaftaler udelukker uformelle aftaler; mener, at Parlamentet skal føre kontrol med uformelle aftaler, der omfatter forpligtelser vedrørende spørgsmål, som henhører under dets kompetence, f.eks. tilbagetagelse, og at Kommissionen skal være rede til at træffe yderligere foranstaltninger, herunder ophævelse, hvis disse uformelle aftaler synes at være uforenelige med traktaterne; opfordrer Kommissionen til at etablere en generel ramme for effektiv overvågning og evaluering af gennemførelsen af alle nuværende og fremtidige EU-tilbagetagelsesaftaler og indføjelsen heri af særlige overvågningsbestemmelser; |
| --- | --- |

13.

II.   
  Overholdelse af menneskerettighederne og EU-aktører, der gennemfører den eksterne migrationspolitik

| 14. | noterer sig den øgede rolle, som Frontex spiller i det praktiske og operationelle samarbejde med tredjelande, herunder om tilbagesendelse og tilbagetagelse, bekæmpelse af menneskesmugling, tilvejebringelse af uddannelse, operativ og teknisk bistand til myndigheder i tredjelande med henblik på grænseforvaltning og -kontrol, gennemførelse af operationer eller fælles operationer ved EU's ydre grænser eller på tredjelandes områder samt indsættelse af forbindelsesofficerer og operationelt personale i tredjelande; opfordrer til, at der regelmæssigt foretages en vurdering af agenturets behov for at sikre, at det fungerer optimalt; opfordrer Kommissionen til at oprette en uafhængig, gennemsigtig og effektiv overvågningsmekanisme for alle Frontex' aktiviteter, som ville være et supplement til den eksisterende interne klagemekanisme; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger betydningen af statusaftaler for sikkerheden ved EU's ydre grænser samt for at sikre en retlig ramme for samarbejde mellem Frontex og tredjelandes grænseforvaltningsmyndigheder; minder om, at ad hoc-statusaftaler, som skal godkendes af Europa-Parlamentet, er påkrævede for at indsætte Frontex' grænseforvaltningshold i et tredjeland, hvor holdmedlemmerne vil udøve forvaltningsbeføjelser; beklager, at de to statusaftaler, der er indgået til dato, ikke indeholder specifikke foranstaltninger til sikring af menneskerettighederne som en del af grænseforvaltningen og ikke sikrer, at materiel støtte og uddannelse til tredjelande ikke gives til gerningsmænd til krænkelser af menneskerettighederne; beklager, at disse aftaler heller ikke klart regulerer ansvarligheden for potentielle krænkelser af menneskerettighederne, og opfordrer til, at eventuelle fremtidige statusaftaler indeholder sådanne foranstaltninger; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at forordning (EU) 2019/1896 (9) pålægger Frontex at aflægge rettidig, konsekvent, gennemsigtig, fuldstændig og nøjagtig rapport til Parlamentet om dets aktiviteter i forbindelse med samarbejdet med tredjelande og navnlig i forbindelse med teknisk og operativ bistand på grænseforvaltnings- og tilbagesendelsesområdet i tredjelande, indsættelse af forbindelsesofficerer og detaljerede oplysninger om overholdelse af de grundlæggende rettigheder; opfordrer Frontex til regelmæssigt at informere Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder, Udenrigsudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om alle aktiviteter, der indebærer samarbejde med myndigheder i tredjelande, og navnlig operationaliseringen af menneskerettighederne som en del af disse aktiviteter; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at forordning (EU) 2019/1240 (10) yderligere bør forbedre EU's kapacitet til at koordinere, samarbejde og udveksle oplysninger mellem indvandringsforbindelsesofficerer, der er udsendt i tredjelande, Kommissionen og EU-agenturer, med henblik på at reagere mere effektivt på Unionens prioriteter på migrationsområdet; fremhæver, at en af de centrale opgaver for dette EU-netværks styringsråd er at støtte udviklingen af indvandringsforbindelsesofficerernes kapacitet, herunder ved at udarbejde retningslinjer for gennemførelse af menneskerettighederne som led i deres aktiviteter; opfordrer Kommissionen til gennem styringsrådet hurtigst muligt at udarbejde sådanne menneskerettighedsbaserede retningslinjer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | minder om, at andre EU-aktører, der gennemfører den eksterne migrationspolitik i forbindelse med f.eks. EU's flådemissioner, også er bundet af gældende folkeret, og at fremsendelse af oplysninger til myndigheder i tredjelande, som i sidste ende resulterer i ulovlig tilbagesendelse af migranter og flygtninge til usikre lande, kan anses for at bidrage til krænkelser af menneskerettighederne i henhold til folkeretten; understreger, at EU's eksterne migrationspolitik ikke bør understøtte tilbageholdelser til havs, hvor mennesker sendes tilbage til en usikker havn; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anbefaler en udvidelse af mandatet, kompetencerne og budgettet for Agenturet for Grundlæggende Rettigheder for at gøre det muligt for agenturet effektivt at overvåge den eksterne dimension af EU's asyl- og migrationspolitikker, herunder ved at udsende advarsler til de relevante myndigheder i tilfælde af mangler på menneskerettighedsområdet; opfordrer Agenturet for Grundlæggende Rettigheder til at udvikle relevante værktøjer og retningslinjer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker med stor bekymring, at det ikke er muligt at fastslå identiteten af flertallet af de mennesker, der dør under forsøget på at krydse Middelhavet; mener, at det er nødvendigt at etablere en koordineret europæisk tilgang for at sikre hurtige og effektive identifikationsprocesser og oprette en database over dem, der døde på deres vej til EU, samt over deres ejendele og personlige genstande med henblik på at give oplysninger til deres familie og slægtninge og lette identifikationen af lig; anmoder EU og dets medlemsstater om bedre at koordinere og forbedre EU's indsats for at sikre passende og effektive eftersøgnings- og redningsoperationer; |
| --- | --- |

20.

III.   
  EU's samarbejde med og finansielle bistand til tredjelande på migrationsområdet

| 21. | bemærker den stigende anvendelse siden 2016 af øget konditionalitet mellem udviklingssamarbejde og migrationsstyring, herunder tilbagesendelse og tilbagetagelse; understreger, at EU's udviklingssamarbejde og udviklingsbistand skal tilpasses verdensmålene for bæredygtig udvikling, herunder i forbindelse med kønsrelaterede tiltag; understreger i denne forbindelse OECD's Komité for Udviklingsbistands definition af officiel udviklingsbistand og OECD's principper for udviklingsbistandens effektivitet; gentager, at det primære mål for Unionens politik for udviklingssamarbejde i henhold til artikel 21 i TEU og artikel 208 i TEUF er at nedbringe og på sigt udrydde fattigdommen, bekæmpe ulighed og udstødelse, fremme demokratisk regeringsførelse og menneskerettigheder og fremme bæredygtig og inklusiv udvikling; understreger, at en sådan indsats sammen med udviklingen af stabile institutioner er afgørende for at tackle de grundlæggende årsager til migration; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at politikkerne for udviklingssamarbejde, herunder udviklingsbistand eller bilaterale eller multilaterale partnerskaber, ikke er i strid med principperne i artikel 208 i TEUF; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer til en behovsbaseret tilgang til humanitær bistand, som bør respektere de humanitære principper, den internationale menneskerettighedslovgivning, den humanitære folkeret og den internationale flygtningeret; understreger endvidere, at det ikke er foreneligt med humanitære principper at gøre humanitær bistand og nødhjælp betinget af samarbejde med EU om migration; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at en fuldstændig og offentlig oversigt over EU's finansiering til tredjelande til lettelse af samarbejdet om migrationsspørgsmål fortsat ikke er tilgængelig; opfordrer Kommissionen til at sikre fuld gennemsigtighed, herunder ved at udarbejde en klar oversigt over alle instrumenter inden for EU-budgettet, der anvendes til at finansiere samarbejdet med tredjelande om migrationsstyring, herunder oplysninger om beløb, formål og finansieringskilder samt detaljerede oplysninger om andre mulige støtteforanstaltninger truffet af EU's agenturer såsom Frontex, så det sikres, Parlamentet effektivt kan udøve sin institutionelle rolle med at føre kontrol med gennemførelsen af EU-budgettet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver målet med de europæiske finansielle instrumenter om at støtte tredjelande i udviklingen af de nødvendige institutionelle rammer og kapaciteter til at forvalte migration i alle dens aspekter, samtidig med at de bringes i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder; understreger, at det er vigtigt at tildele en betydelig andel af den fremtidige EU-finansiering til migration til civilsamfundet, ikkestatslige og lokalsamfundsbaserede grupper og statslige, mellemstatslige, regionale og lokale organisationer, der er aktive i tredjelande med hensyn til at yde bistand, beskytte og overvåge migranters rettigheder, støtte tvangsfordrevne personer og deres værtssamfund; understreger betydningen af at sikre, at en betydelig andel af EU's midler øremærkes til forbedring af menneskerettigheder, international beskyttelse og flygtninges fremtidsudsigter; opfordrer til, at EU yder finansiel støtte til at skabe bæredygtige løsninger, der tackler lokale og regionale udfordringer, navnlig de relaterede demokratiske processer og retsstatsprincippet, socioøkonomisk udvikling, sundhedspleje, uddannelse, de grundlæggende årsager til fattigdom, ungdomsbeskæftigelse i oprindelseslandene, social udstødelse, ligestilling mellem kønnene, klimaændringer, konflikter, adgang til tjenesteydelser, og til at fremme flygtninges rettigheder og øge deres uafhængighed; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen til regelmæssigt og offentligt at aflægge rapport til Parlamentet om finansieringen af migrationsrelaterede samarbejdsprogrammer i tredjelande og deres indvirkning på menneskerettighederne og om de måder, som midlerne er blevet anvendt på af partnerlandene, herunder til Udenrigsudvalgets arbejdsgruppe om eksterne finansielle instrumenter; beklager, at Parlamentet ikke er involveret i kontrollen med nødfonde, herunder EU's trustfonde (EUTF); opfordrer til, at Parlamentet får en mere fremtrædende rolle i overvågningen af indvirkningen af anvendelsen af EU's finansielle bidrag på menneskerettighederne i de pågældende tredjelande; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at Parlamentet fuldt ud skal gøre brug af sine beføjelser med hensyn til gennemførelse, kontrol og budgetkontrol samt af Den Europæiske Revisionsrets revisionsprocedurer for udviklingsfonde, trustfonde, faciliteter og andre finansieringsinstrumenter, der anvendes til at opfylde EU's politiske mål vedrørende migration, og sikre, at EU's finansieringsafgørelser og dertil knyttede tildelinger er i overensstemmelse med Unionens principper om lovlighed og forsvarlig økonomisk forvaltning i overensstemmelse med EU's finansforordning (11); |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at den menneskerettighedsbaserede tilgang finder anvendelse på alle søjler i NDICI, herunder kriserespons i søjlen for hurtig reaktion; understreger endnu en gang, at migrationsrelaterede udgifter i NDICI vejledende bør være på 10 %, og at migrationsrelaterede aktiviteter under NDICI bør fokusere på at tackle de grundlæggende årsager til irregulær migration og tvangsfordrivelse og på at støtte et øget engagement for at fremme sikker, velordnet, regulær og ansvarlig migration samt på gennemførelsen af planlagt og velforvaltet migrationspolitik og -styring; fremhæver, at NDICI er et eksternt instrument, og at der bør være en klar afgrænsning mellem interne og eksterne EU-migrationspolitikker, -instrumenter og -midler; understreger, at den endelige aftale om migrationsrelaterede aktiviteter i NDICI bør koordineres horisontalt med interne EU-midler samt instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) for at undgå overlapninger; bemærker, at migrationsrelaterede foranstaltninger i krisesituationer gennem søjlen for hurtig reaktion navnlig bør imødekomme behov i forbindelse med tvangsfordrivelse, herunder støtte til værtssamfund, i overensstemmelse med den humanitære folkeret og de humanitære principper; insisterer i denne forbindelse på, at det er nødvendigt at sikre, at den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 ledsages af en solid menneskerettighedsramme for fastlæggelse, gennemførelse og overvågning af fremtidige migrationssamarbejdsprogrammer med henblik på at knytte; udbetalingen af EU-midler til forpligtelser på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

27.

IV.   
  EU's eksterne menneskerettighedspolitik og migrationsmålsætninger

| 28. | minder om, at EU og dets medlemsstater i henhold til den globale aftale om flygtninge er forpligtet til at dele ansvaret for effektiv og omfattende beskyttelse af flygtninge og lette presset på værtslandene; understreger i denne forbindelse, at EU og dets medlemsstater bør øge tilsagnene om genbosætning og sikre, at genbosættelse ikke gøres betinget af transitlandets samarbejde om tilbagetagelse eller grænsekontrol, og intensivere sikre og lovlige migrationsveje og forhindre tvungne tilbagesendelser af flygtninge fra værtslandene; opfordrer EU og dets medlemsstater til at bidrage til mere strukturel og betydelig finansiering af de samfund og lande, der huser de fleste flygtninge; gentager, at det er vigtig, at de 23 mål i den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration gennemføres fuldstændigt; mener, at Parlamentet skal føre grundig kontrol med EU's gennemførelse af begge aftaler; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at føre en migrationspolitik, der fuldt ud afspejler migranters menneskerettigheder som nedfældet i international, regional og national lovgivning; opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med tredjelande om migranters rettigheder som en integreret del af EU's menneskerettighedspolitik; fastholder, at sammenhængen mellem menneskerettigheder og migration bør dækkes på passende vis inden for rammerne af bilaterale menneskerettighedsdialoger mellem EU og de relevante lande; opfordrer EU's delegationer i disse lande til nøje at overvåge migranters rettigheder, navnlig i transitlandene, samt flygtninges og internt fordrevne personers rettigheder; understreger det presserende behov for at skabe og styrke sikre og lovlige migrations- og beskyttelsesruter for at garantere menneskerettighederne og undgå tab af menneskeliv; insisterer på, at der er brug for et proaktivt EU-engagement de i lande, hvor menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer samt lokalsamfundsbaserede organisationer — herunder dem, der beskytter livet for migranter og asylansøgere i fare — trues eller kriminaliseres i deres legitime arbejde; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer EU til at gennemføre en global kampagne til støtte for en universel ratificering af Genèvekonventionen om flygtninges retsstilling og protokollen hertil fra 1967; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at foregå med et godt eksempel ved at tilslutte sig FN's konvention om vandrende arbejdstageres rettigheder, som er en af FN's grundlæggende menneskerettighedskonventioner; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at EU skal indtage en ledende rolle med hensyn til at støtte den politiske og normative udvikling i forbindelse med migranters rettigheder i multilaterale fora; fremhæver den centrale rolle, som internationale organisationer, regionale organer og NGO'er såsom Den Internationale Røde Kors Komité, FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og FN's Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA) samt OHCHR og FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder spiller; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge den finansielle og politiske støtte til disse organisationer og enheder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer EU til at inddrage diaspora, berørte lokalsamfund og organisationer, som ledes af flygtninge og migranter, navnlig af kvinder, samt repræsentanter fra civilsamfund i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af de projekter, som udføres i tredjelande; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT L 189 af 27.6.2014, s. 93.

(2)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 111.

(3)  EUT C 294 af 12.8.2016, s. 18.

(4)  EUT C 346 af 21.9.2016, s. 47.

(5)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 9.

(6)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 47.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0323.

(8)  Rådets direktiv 2002/90/EF af 28. november 2002 om definition af hjælp til ulovlig indrejse og transit samt ulovligt ophold (EFT L 328 af 5.12.2002, s. 17).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1896 af 13. november 2019 om den europæiske grænse- og kystvagt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1052/2013 og (EU) 2016/1624 (EUT L 295 af 14.11.2019, s. 1).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EU) 2019/1240 af 20. juni 2019 om oprettelse af et europæisk netværk af indvandringsforbindelsesofficerer (EUT L 198 af 25.7.2019, s. 88).

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/81

---

P9_TA(2021)0243

Rapporter 2019-2020 om Tyrkiet

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Tyrkiet (2019/2176(INI))

(2022/C 15/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 om EU's udvidelsespolitik (COM(2020)0660) og til den ledsagende 2020-rapport om Tyrkiet (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 om EU's udvidelsespolitik (COM(2020)0660) og til den ledsagende 2020-rapport om Tyrkiet (SWD(2020)0355),

| — | der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005, herunder det faktum, at Tyrkiets tiltrædelse af EU — som det er tilfældet for alle tiltrædelseslande — afhænger af, at landet fuldt ud opfylder Københavnskriterierne, og til nødvendigheden af, at Tyrkiet normaliserer sine forbindelser med alle EU-medlemsstater, inklusive Republikken Cypern, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005, herunder det faktum, at Tyrkiets tiltrædelse af EU — som det er tilfældet for alle tiltrædelseslande — afhænger af, at landet fuldt ud opfylder Københavnskriterierne, og til nødvendigheden af, at Tyrkiet normaliserer sine forbindelser med alle EU-medlemsstater, inklusive Republikken Cypern,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. maj 2019 om EU's udvidelsespolitik (COM(2019)0260) og til den ledsagende 2019-rapport om Tyrkiet (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. maj 2019 om EU's udvidelsespolitik (COM(2019)0260) og til den ledsagende 2019-rapport om Tyrkiet (SWD(2019)0220),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Styrkelse af tiltrædelsesprocessen — Et troværdigt EU-perspektiv for landene på Vestbalkan« (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Styrkelse af tiltrædelsesprocessen — Et troværdigt EU-perspektiv for landene på Vestbalkan« (COM(2020)0057),

| — | der henviser til den erklæring, som det daværende Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater udsendte den 21. september 2005 i kølvandet på Tyrkiets erklæring ved undertegnelsen den 29. juli 2005 af Ankaraprotokollen, og som inkluderer en præmis om, at anerkendelse af samtlige medlemsstater er en nødvendig del af forhandlingerne, og til nødvendigheden af, at Tyrkiet normaliserer sine forbindelser med alle medlemsstater og i fuldt omfang gennemfører tillægsprotokollen til Ankaraaftalen, så den gælder for alle medlemsstater, ved at fjerne alle hindringer for den frie bevægelighed for varer, herunder begrænsninger for transportmidler, uden fordomme og forskelsbehandling, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som det daværende Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater udsendte den 21. september 2005 i kølvandet på Tyrkiets erklæring ved undertegnelsen den 29. juli 2005 af Ankaraprotokollen, og som inkluderer en præmis om, at anerkendelse af samtlige medlemsstater er en nødvendig del af forhandlingerne, og til nødvendigheden af, at Tyrkiet normaliserer sine forbindelser med alle medlemsstater og i fuldt omfang gennemfører tillægsprotokollen til Ankaraaftalen, så den gælder for alle medlemsstater, ved at fjerne alle hindringer for den frie bevægelighed for varer, herunder begrænsninger for transportmidler, uden fordomme og forskelsbehandling,

| — | der henviser til artikel 46 i den europæiske menneskerettighedskonvention, hvori det hedder, at de kontraherende parter forpligter sig til at rette sig efter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols (ECHR's) endelige dom i enhver sag, som de er part i, og dermed til Tyrkiets forpligtelse til at gennemføre alle europæiske domstoles, herunder ECHR's, domme, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 46 i den europæiske menneskerettighedskonvention, hvori det hedder, at de kontraherende parter forpligter sig til at rette sig efter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols (ECHR's) endelige dom i enhver sag, som de er part i, og dermed til Tyrkiets forpligtelse til at gennemføre alle europæiske domstoles, herunder ECHR's, domme,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. juni 2018 og 18. juni 2019 om udvidelsen og stabiliserings- og associeringsprocessen, til Rådets konklusioner af 15. juli og 14. oktober 2019 om Tyrkiets ulovlige boringer i det østlige Middelhavsområde, til Rådets konklusioner af 12. december 2019, 1. og - 2. samt 15. og 16. oktober 2020, til EU's udenrigsministre erklæring af 15. maj 2020 og deres videokonference af 14. august 2020 om situationen i det østlige Middelhavsområde, til resultatet af det uformelle møde mellem EU's udenrigsministre i Gymnich den 27.-28. august 2020 og til alle tidligere relevante konklusioner fra Rådet og Det Europæiske Råd, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. juni 2018 og 18. juni 2019 om udvidelsen og stabiliserings- og associeringsprocessen, til Rådets konklusioner af 15. juli og 14. oktober 2019 om Tyrkiets ulovlige boringer i det østlige Middelhavsområde, til Rådets konklusioner af 12. december 2019, 1. og - 2. samt 15. og 16. oktober 2020, til EU's udenrigsministre erklæring af 15. maj 2020 og deres videokonference af 14. august 2020 om situationen i det østlige Middelhavsområde, til resultatet af det uformelle møde mellem EU's udenrigsministre i Gymnich den 27.-28. august 2020 og til alle tidligere relevante konklusioner fra Rådet og Det Europæiske Råd,

| — | der henviser til UNESCO's erklæring af 10. juli 2020 vedrørende Hagia Sophia i Istanbul, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's erklæring af 10. juli 2020 vedrørende Hagia Sophia i Istanbul,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 22. marts 2021 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den aktuelle status i EU's og Tyrkiets politiske, økonomiske og handelsmæssige forbindelser (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 22. marts 2021 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den aktuelle status i EU's og Tyrkiets politiske, økonomiske og handelsmæssige forbindelser (JOIN(2021)0008),

| — | der henviser til rapport af 19. februar 2020 fra Europarådets menneskerettighedskommissær fra hendes besøg i Tyrkiet den 1.-5. juli 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 19. februar 2020 fra Europarådets menneskerettighedskommissær fra hendes besøg i Tyrkiet den 1.-5. juli 2019,

| — | der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd om Cypern, herunder resolution 550 (1984) og resolution 789 (1992), |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd om Cypern, herunder resolution 550 (1984) og resolution 789 (1992),

| — | der henviser til EU's og Tyrkiets erklæring af 18. marts 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's og Tyrkiets erklæring af 18. marts 2016,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. april 2020 om den fjerde årsrapport om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet (COM(2020)0162), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. april 2020 om den fjerde årsrapport om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet (COM(2020)0162),

| — | der henviser til »World Press Freedom Index« fra 2020 fra Journalister uden Grænser, der klassificer Tyrkiet som nr. 154 ud af 180 lande, og til Bertelsmann Transformation Index' landerapport 2020 om Tyrkiet, |
| --- | --- |

—

der henviser til »World Press Freedom Index« fra 2020 fra Journalister uden Grænser, der klassificer Tyrkiet som nr. 154 ud af 180 lande, og til Bertelsmann Transformation Index' landerapport 2020 om Tyrkiet,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 om hundredåret for det armenske folkedrab (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 om hundredåret for det armenske folkedrab (1),

| — | der henviser til udtalelser fra Europarådets Venedigkommission, navnlig udtalelserne af 10.-11. marts 2017 om de forfatningsændringer vedtaget af Den Store Nationalforsamling den 21. januar 2017, der skulle lægges ud til national folkeafstemning den 16. april 2017, om foranstaltningerne i de nylige nødlovsdekreter med hensyn til mediefrihed og de strafferetlige fredsdommerembeders opgaver, beføjelser og funktion, af 6.-7. oktober 2017 om bestemmelserne i nødlovsdekret nr. 674 af 1. september 2016 om udøvelse af lokalt demokrati i Tyrkiet, af 9.-10. december 2016 om nødlovsdekreterne nr. 667-676, som var vedtaget efter det fejlslagne kupforsøg den 15. juli 2016, og af 14.-15. oktober 2016 om suspensionen af artikel 83, stk. 2, i forfatningen (parlamentarisk ukrænkelighed), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Europarådets Venedigkommission, navnlig udtalelserne af 10.-11. marts 2017 om de forfatningsændringer vedtaget af Den Store Nationalforsamling den 21. januar 2017, der skulle lægges ud til national folkeafstemning den 16. april 2017, om foranstaltningerne i de nylige nødlovsdekreter med hensyn til mediefrihed og de strafferetlige fredsdommerembeders opgaver, beføjelser og funktion, af 6.-7. oktober 2017 om bestemmelserne i nødlovsdekret nr. 674 af 1. september 2016 om udøvelse af lokalt demokrati i Tyrkiet, af 9.-10. december 2016 om nødlovsdekreterne nr. 667-676, som var vedtaget efter det fejlslagne kupforsøg den 15. juli 2016, og af 14.-15. oktober 2016 om suspensionen af artikel 83, stk. 2, i forfatningen (parlamentarisk ukrænkelighed),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Tyrkiet, navnlig beslutning af 13. marts 2019 om Kommissionens 2018-rapport om Tyrkiet (2), af 19. september 2019 om situationen i Tyrkiet, navnlig for så vidt angår fjernelsen af folkevalgte borgmestre (3), af 24. oktober 2019 om den tyrkiske militæroperation i det nordøstlige Syrien og konsekvenserne heraf (4), af 17. september 2020 om forberedelse af det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd med fokus på den farlige eskalering og Tyrkiets rolle i det østlige Middelhavsområde (5) og af 26. november 2020 om voksende spændinger i Varosha efter Tyrkiets ulovlige handlinger og det presserende behov for at genoptage forhandlingerne (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Tyrkiet, navnlig beslutning af 13. marts 2019 om Kommissionens 2018-rapport om Tyrkiet (2), af 19. september 2019 om situationen i Tyrkiet, navnlig for så vidt angår fjernelsen af folkevalgte borgmestre (3), af 24. oktober 2019 om den tyrkiske militæroperation i det nordøstlige Syrien og konsekvenserne heraf (4), af 17. september 2020 om forberedelse af det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd med fokus på den farlige eskalering og Tyrkiets rolle i det østlige Middelhavsområde (5) og af 26. november 2020 om voksende spændinger i Varosha efter Tyrkiets ulovlige handlinger og det presserende behov for at genoptage forhandlingerne (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0153/2021),

| A. | der henviser til, at Tyrkiet har været knyttet til EU gennem en associeringsaftale siden 1964 (7), at der blev oprettet en toldunion i 1995; der henviser til, at Det Europæiske Råd i december 1999 tildelte Tyrkiet status af kandidatland, og at der i 2005 blev indledt tiltrædelsesforhandlinger; der henviser til, at Tyrkiet dermed siden 1999 har nydt godt af den mest ambitiøse og gensidigt krævende form for forbindelse, som EU kan tilbyde et land, nemlig status som kandidat til at blive EU-medlem; der henviser til, at Tyrkiet som kandidatland og som en vigtig partner for EU forventes at respektere og opretholde Københavnskriterierne og opretholde de højeste standarder for demokrati, respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet, herunder overholdelse af de internationale konventioner, som EU har tiltrådt; der henviser til, at dette kræver en konkret forpligtelse til, som led i en fremadskridende tiltrædelsesproces, at gennemføre de nødvendige reformer inden for de forskellige kapitler, der åbnes, og til gradvis at tilpasse sig gældende EU-ret og i alle henseender tilnærme sig EU's værdier, interesser, standarder og politikker; der henviser til, at det at være et kandidatland gør det nødvendigt, at man tilstræber og opretholder gode naboskabsforbindelser med EU og dets medlemsstater uden forskel; der henviser til, at Tyrkiet som kandidatland og inden for rammerne af tiltrædelsesprocessen gennemførte en række vigtige reformer, som i en periode bragte håb om fremskridt hen imod opnåelsen af medlemskab; der henviser til, at tiltrædelsesprocessen i alle disse år blev kraftigt støttet af EU såvel politisk som økonomisk; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Tyrkiet har været knyttet til EU gennem en associeringsaftale siden 1964 (7), at der blev oprettet en toldunion i 1995; der henviser til, at Det Europæiske Råd i december 1999 tildelte Tyrkiet status af kandidatland, og at der i 2005 blev indledt tiltrædelsesforhandlinger; der henviser til, at Tyrkiet dermed siden 1999 har nydt godt af den mest ambitiøse og gensidigt krævende form for forbindelse, som EU kan tilbyde et land, nemlig status som kandidat til at blive EU-medlem; der henviser til, at Tyrkiet som kandidatland og som en vigtig partner for EU forventes at respektere og opretholde Københavnskriterierne og opretholde de højeste standarder for demokrati, respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet, herunder overholdelse af de internationale konventioner, som EU har tiltrådt; der henviser til, at dette kræver en konkret forpligtelse til, som led i en fremadskridende tiltrædelsesproces, at gennemføre de nødvendige reformer inden for de forskellige kapitler, der åbnes, og til gradvis at tilpasse sig gældende EU-ret og i alle henseender tilnærme sig EU's værdier, interesser, standarder og politikker; der henviser til, at det at være et kandidatland gør det nødvendigt, at man tilstræber og opretholder gode naboskabsforbindelser med EU og dets medlemsstater uden forskel; der henviser til, at Tyrkiet som kandidatland og inden for rammerne af tiltrædelsesprocessen gennemførte en række vigtige reformer, som i en periode bragte håb om fremskridt hen imod opnåelsen af medlemskab; der henviser til, at tiltrædelsesprocessen i alle disse år blev kraftigt støttet af EU såvel politisk som økonomisk;

| B. | der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet og folkeretten, herunder navnlig magtens tredeling og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet, retten til at forsamles og demonstrere fredeligt, ytringsfrihed og rettigheder for etniske og andre mindretal og samfund, er et væsentligt element i et godt forhold mellem EU og Tyrkiet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet og folkeretten, herunder navnlig magtens tredeling og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet, retten til at forsamles og demonstrere fredeligt, ytringsfrihed og rettigheder for etniske og andre mindretal og samfund, er et væsentligt element i et godt forhold mellem EU og Tyrkiet;

| C. | der henviser til, at en analyse af Kommissionens rapporter om Tyrkiet siden 2014, navnlig dens rapporter for 2019 og 2020, afslører, at Tyrkiets regering desværre i stigende grad og tempo har distanceret sig fra EU's værdier og normative rammer i modsætning til, hvad der forventes af et kandidatland, ikke blot gennem demokratiske tilbageskridt på indenlandsk plan, men også gennem aggressive udenrigspolitiske tiltag, herunder ulovlige handlinger mod EU's medlemsstater; bemærker, at det af disse rapporter fremgår, at Tyrkiet ikke gennemførte anbefalingerne fra de foregående rapporter, hvilket tyder på manglende engagement fra Tyrkiets side og sår tvivl om dets ønske om at medlemskab; der henviser til, at bekymringen over og den kritiske vurdering af de generelle tilbageskridt i Tyrkiet også er udtrykt af andre relevante internationale institutioner såsom Europarådet og af internationale menneskerettighedsorganisationer; der henviser til, at dette også afspejles i det stigende antal sager ved og kritiske afgørelser fra ECHR; der henviser til, at der er konstateret sådanne tilbageskridt på tre hovedområder: forringelse af situationen for retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, de institutionelle rammer og relaterede reformer samt en udenrigspolitik, der er stadig mere konfliktsøgende og baseret på militære løsninger frem for dialog og diplomati; der henviser til, at der på alle disse tre områder er en klar afvigelse fra EU's standarder, principper og interesser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en analyse af Kommissionens rapporter om Tyrkiet siden 2014, navnlig dens rapporter for 2019 og 2020, afslører, at Tyrkiets regering desværre i stigende grad og tempo har distanceret sig fra EU's værdier og normative rammer i modsætning til, hvad der forventes af et kandidatland, ikke blot gennem demokratiske tilbageskridt på indenlandsk plan, men også gennem aggressive udenrigspolitiske tiltag, herunder ulovlige handlinger mod EU's medlemsstater; bemærker, at det af disse rapporter fremgår, at Tyrkiet ikke gennemførte anbefalingerne fra de foregående rapporter, hvilket tyder på manglende engagement fra Tyrkiets side og sår tvivl om dets ønske om at medlemskab; der henviser til, at bekymringen over og den kritiske vurdering af de generelle tilbageskridt i Tyrkiet også er udtrykt af andre relevante internationale institutioner såsom Europarådet og af internationale menneskerettighedsorganisationer; der henviser til, at dette også afspejles i det stigende antal sager ved og kritiske afgørelser fra ECHR; der henviser til, at der er konstateret sådanne tilbageskridt på tre hovedområder: forringelse af situationen for retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, de institutionelle rammer og relaterede reformer samt en udenrigspolitik, der er stadig mere konfliktsøgende og baseret på militære løsninger frem for dialog og diplomati; der henviser til, at der på alle disse tre områder er en klar afvigelse fra EU's standarder, principper og interesser;

| D. | der henviser til, at Parlamentet i sin foregående årlige betænkning understregede sin bekymring over udviklingen og de alvorlige tilbageskridt i Tyrkiet og opfordrede Tyrkiet til at afstå fra enhver handling, der ville krænke EU-medlemsstaters suverænitet og suveræne rettigheder, samt enhver provokation, der ville svække udsigten til en konstruktiv og oprigtig dialog, og opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til formelt at suspendere tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet i overensstemmelse med forhandlingsrammen; der henviser til, at Parlamentet fortsat ønsker en demokratisk og politisk dialog med Tyrkiet; der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har opfordret til at åbne kapitel 23 om retsvæsenet og grundlæggende rettigheder og kapitel 24 om retfærdighed, frihed og sikkerhed på et tidspunkt, hvor den tyrkiske regering havde tilkendegivet vilje til at gennemføre seriøse reformer; der henviser til, at Parlamentet har reduceret førtiltrædelsesstøtten til Tyrkiet markant på baggrund af landets demokratiske tilbageskridt og manglende overholdelse af retsstatsprincippet; der henviser til, at EU ifølge Kommissionens oplysninger med hensyn til finansielle ressourcer til programmer i Tyrkiet nu kun tilbyder det absolutte minimum af støtte til civilsamfundet og relevante interessenter såsom journalister og menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet i sin foregående årlige betænkning understregede sin bekymring over udviklingen og de alvorlige tilbageskridt i Tyrkiet og opfordrede Tyrkiet til at afstå fra enhver handling, der ville krænke EU-medlemsstaters suverænitet og suveræne rettigheder, samt enhver provokation, der ville svække udsigten til en konstruktiv og oprigtig dialog, og opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til formelt at suspendere tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet i overensstemmelse med forhandlingsrammen; der henviser til, at Parlamentet fortsat ønsker en demokratisk og politisk dialog med Tyrkiet; der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har opfordret til at åbne kapitel 23 om retsvæsenet og grundlæggende rettigheder og kapitel 24 om retfærdighed, frihed og sikkerhed på et tidspunkt, hvor den tyrkiske regering havde tilkendegivet vilje til at gennemføre seriøse reformer; der henviser til, at Parlamentet har reduceret førtiltrædelsesstøtten til Tyrkiet markant på baggrund af landets demokratiske tilbageskridt og manglende overholdelse af retsstatsprincippet; der henviser til, at EU ifølge Kommissionens oplysninger med hensyn til finansielle ressourcer til programmer i Tyrkiet nu kun tilbyder det absolutte minimum af støtte til civilsamfundet og relevante interessenter såsom journalister og menneskerettighedsforkæmpere;

| E. | der henviser til, at Det Europæiske Råd på trods af denne principbaserede holdning fra Parlamentets side og alle de nuværende omstændigheder i sine konklusioner af 1.-2. oktober 2020 tilbød Tyrkiet en ny og vidtfavnende positiv dagsorden, forudsat at de konstruktive bestræbelser på at stoppe de ulovlige aktiviteter over for Grækenland og Cypern fastholdes, at der gøres gensidige indrømmelser, at spændingerne mindskes og at den aggressive adfærd indstilles i et nyt forsøg på at genoprette vores forbindelser; der henviser til, at Det Europæiske Råd i de samme konklusioner fremhævede, at EU i tilfælde af nye ensidige handlinger eller provokationer i strid med folkeretten fra Tyrkiets side vil bruge alle de instrumenter og de muligheder, som det råder over, herunder i overensstemmelse med artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, med henblik på at forsvare sine og sine medlemsstaters interesser og træffe afgørelser, hvor det er relevant; der henviser til, at Tyrkiet for nylig har indvilliget i at genoptage sonderende drøftelser med Grækenland for at forsøge at løse de udestående spørgsmål, der berører forholdet mellem Tyrkiet og Grækenland og vedrører Grækenlands suveræne rettigheder; der anser dette for at være en positiv udvikling, der kan markere begyndelsen på en ny periode med dialog og samarbejde mellem Tyrkiet og EU og dets medlemsstater; der påpeger, at flere positive skridt og initiativer og frem for alt konkrete tiltag, der går videre end erklæringer, fra Tyrkiets side i høj grad ville bidrage til en fornyet fælles forståelse af fremtiden for de bilaterale forbindelser; der henviser til, at det under disse omstændigheder er vigtigt at fremme tillidsopbygningen og en bredere vifte af overvejelser om fremtiden for forbindelserne mellem Tyrkiet og EU og give diplomatiet mulighed for at skabe resultater, der kan opfylde ambitionerne og forventningerne for forbindelserne mellem EU og Tyrkiet, samtidig med at der opretholdes en høj grad af årvågenhed og dialog omkring menneskerettighedssituationen i Tyrkiet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Det Europæiske Råd på trods af denne principbaserede holdning fra Parlamentets side og alle de nuværende omstændigheder i sine konklusioner af 1.-2. oktober 2020 tilbød Tyrkiet en ny og vidtfavnende positiv dagsorden, forudsat at de konstruktive bestræbelser på at stoppe de ulovlige aktiviteter over for Grækenland og Cypern fastholdes, at der gøres gensidige indrømmelser, at spændingerne mindskes og at den aggressive adfærd indstilles i et nyt forsøg på at genoprette vores forbindelser; der henviser til, at Det Europæiske Råd i de samme konklusioner fremhævede, at EU i tilfælde af nye ensidige handlinger eller provokationer i strid med folkeretten fra Tyrkiets side vil bruge alle de instrumenter og de muligheder, som det råder over, herunder i overensstemmelse med artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, med henblik på at forsvare sine og sine medlemsstaters interesser og træffe afgørelser, hvor det er relevant; der henviser til, at Tyrkiet for nylig har indvilliget i at genoptage sonderende drøftelser med Grækenland for at forsøge at løse de udestående spørgsmål, der berører forholdet mellem Tyrkiet og Grækenland og vedrører Grækenlands suveræne rettigheder; der anser dette for at være en positiv udvikling, der kan markere begyndelsen på en ny periode med dialog og samarbejde mellem Tyrkiet og EU og dets medlemsstater; der påpeger, at flere positive skridt og initiativer og frem for alt konkrete tiltag, der går videre end erklæringer, fra Tyrkiets side i høj grad ville bidrage til en fornyet fælles forståelse af fremtiden for de bilaterale forbindelser; der henviser til, at det under disse omstændigheder er vigtigt at fremme tillidsopbygningen og en bredere vifte af overvejelser om fremtiden for forbindelserne mellem Tyrkiet og EU og give diplomatiet mulighed for at skabe resultater, der kan opfylde ambitionerne og forventningerne for forbindelserne mellem EU og Tyrkiet, samtidig med at der opretholdes en høj grad af årvågenhed og dialog omkring menneskerettighedssituationen i Tyrkiet;

Generel vurdering af tiltrædelsesprocessen

| 1. | konstaterer med alvorlig bekymring, at den tyrkiske regering i de seneste år, til trods for landets kandidatstatus, til stadighed og i stigende grad har distanceret sig fra EU's værdier og standarder; bemærker endvidere, at ensidige foranstaltninger i det østlige Middelhavsområde samt stærke og til tider provokerende udtalelser rettet mod EU og dets medlemsstater har bragt forbindelserne mellem EU og Tyrkiet til et historisk lavpunkt, hvor de er blevet forværret i en sådan grad, at begge parter vil skulle foretage en grundig revurdering af det nuværende forhold og rammerne herfor med henblik på at genoprette dialogen i en ånd af gensidig tillid og samarbejde og finde en effektiv løsning på de tilgrundliggende årsager til de nuværende konflikter; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at Tyrkiets manglende politiske vilje til at gennemføre de reformer, der kræves i forbindelse med tiltrædelsesprocessen, og dets undladelse af at adressere EU's alvorlige bekymringer for retsstatssituationen og de grundlæggende rettigheder har haft en alvorlig og negativ indvirkning på tiltrædelsesprocessen og dens fremtidsudsigter og ført til, at forholdet mellem EU og Tyrkiet gradvist er blevet mere transaktionsbaseret og drevet af omstændigheder, der i meget ringe grad afspejler det oprindelige tilsigtede model med gradvis og fremadskridende tilpasning til forud fastsatte benchmarks; bemærker, at kun 16 af de 35 kapitler er blevet åbnet under tiltrædelsesforhandlingerne, og at kun ét kapitel er blevet foreløbigt afsluttet; understreger derfor med beklagelse, at Tyrkiets tiltrædelsesforhandlinger under de nuværende omstændigheder reelt er gået i stå; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er dybt bekymret over, at de manglende fremskridt i Tyrkiets konvergensproces i årenes løb har ændret sig til direkte tilbagegang, navnlig på tre hovedområder: i) tilbageskridt i retsstatssituationen og med hensyn til de grundlæggende rettigheder, ii) vedtagelse af regressive institutionelle reformer og iii) forfølgelse af en konfrontationssøgende og fjendtlig udenrigspolitik, herunder over for EU og dets medlemsstater, navnlig Grækenland og Cypern; er endvidere bekymret over, at denne tilbagegang i stigende grad har været ledsaget af en eksplicit, og til tider aggressiv, EU-fjendtlig narrativ, som højtstående regeringsembedsmænd, herunder præsidenten, har fremført med landets regeringsvenlige medier som talerør; opfordrer i den forbindelse Tyrkiet til at revurdere og på troværdig vis demonstrere sit seriøse engagement i tættere forbindelser og tilpasning til Den Europæiske Union og EU-vejen, da dette er en absolut forudsætning for hele tiltrædelsesprocessens levedygtighed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at intet incitament, som EU kan tilbyde, nogensinde kan træde i stedet for den uundværlige forudsætning, at der i Tyrkiet er politisk vilje til at sikre respekten for demokrati, retsstatsprincip og grundlæggende rettigheder og til i sidste instans at blive medlem af EU; minder om, at tiltrædelsesprocessen er en meritbaseret proces, der er betinget af objektive fremskridt og et konkret engagement i Københavnskriterierne, i gode naboskabsforbindelser med EU's medlemsstater og i EU's værdier; anerkender den konsekvente strategi for åbenhed og velvilje, som er fastlagt af EU og som senest blev udmøntet i den fornyede positive dagsorden, som Det Europæiske Råd fremlagde i oktober 2020; anerkender endvidere EU's vedvarende diplomatiske bestræbelser på at genoplive en reel og effektiv dialog med Tyrkiet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at de manglende resultater i en stadigt mere stillestående tiltrædelsesproces har medvirket til en mærkbar træthed hos begge parter og en stadigt større mangel på engagement og ligegyldighed hos de tyrkiske myndigheder over for konklusionerne fra Kommissionens statusovervågningsprocedure og Parlamentets beslutninger; minder i denne forbindelse om, at Rådet fastholdt sin blokering af åbningen af kapitel 23 om retsvæsenet og grundlæggende rettigheder og kapitel 24 om retfærdighed, frihed og sikkerhed på et tidspunkt, hvor Tyrkiets regering havde afgivet løfter om gennemførelse af seriøse reformer (som ganske vist aldrig blev indfriet) og havde brug for klare benchmarks; understreger imidlertid, at Rådets blokering ikke kan være en undskyldning for de seneste års tilbageskridt; mener, at tiltrædelsesprocessen er blevet et mål i sig selv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at situationen siden Parlamentets sidste betænkning ikke er blevet bedre, men tværtimod yderligere forværret med hensyn til indenrigspolitik, institutionel politik og udenrigspolitik; insisterer derfor kraftigt på, at Kommissionen, hvis den nuværende negative tendens ikke hurtigt og konsekvent vendes, i overensstemmelse med forhandlingsrammen fra oktober 2005 bør anbefale en formel suspension af tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet, således at begge parter på en realistisk måde og gennem en struktureret og omfattende dialog på højt plan kan revidere den nuværende rammes hensigtsmæssighed og funktionsevne eller om nødvendigt overveje mulige nye modeller for fremtidige forbindelser; påpeger, at forhandlingerne under alle omstændigheder bør føres i god tro og ikke bør kunne afspores eller afbrydes ud fra rent kulturelt eller religiøst betingede motiver; |
| --- | --- |

6.

| 7. | beklager den nuværende mangel på forståelse mellem EU og Tyrkiet, men udtrykker på ny sin faste overbevisning om, at Tyrkiet er et land af strategisk relevans i politisk, økonomisk og udenrigspolitisk henseende, en partner af afgørende betydning for stabiliteten i regionen som helhed, og en allieret, som EU ønsker at have det bedst mulige forhold til, herunder i NATO-regi, med henblik på at skabe et stabilt og sikkert miljø i det østlige Middelhavsområde baseret på god dialog, engagement, respekt og gensidig tillid; bekræfter sin interesse i en strategisk tilpasning og et konstruktivt samarbejde baseret på fælles værdier og interesser på områder som udenrigspolitik og sikkerhed, økonomi, handel, migration, klimaændringer og digitalisering; finder det skuffende, at alle disse perspektiver for et positivt forhold modarbejdes af den tyrkiske ledelses nuværende politik, herunder Tyrkiets destabiliserende holdning i regionen og dets ensidige handlinger i strid med folkeretten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | udtrykker sin vilje til at styrke og uddybe den gensidige viden om og forståelse af de tyrkiske og EU-medlemsstaternes samfund ved at fremme kulturel vækst og sociokulturel udveksling og bekæmpe alle udtryk for social, religiøs, etnisk og kulturel forudindtagethed og intolerance; understreger på ny, at Den Europæiske Union og dens medlemsstater først og fremmest er venner af og partnere med Tyrkiet og det tyrkiske folk, som EU har tætte handelsmæssige, kulturelle og historiske forbindelser med; vil fortsat være fuldt engageret i at støtte Tyrkiets uafhængige civilsamfund, uanset hvilke omstændigheder og rammer for forbindelser, fremtiden måtte bringe; mener ikke desto mindre, at tiltrædelsesprocessen stadig er det mest effektive redskab til at udøve normativt pres på og føre en konstruktiv dialog med Tyrkiets regering, og at det også er den bedste ramme til at give næring til det tyrkiske samfunds demokratiske og proeuropæiske forhåbninger og fremme konvergens med EU og dets medlemsstater om politikker og standarder, herunder om grundlæggende rettigheder og demokratiske værdier; understreger, at et rent transaktionsbaseret forhold næppe vil bidrage til Tyrkiets fremskridt hen imod en mere demokratisk model, idet sidstnævnte vil kræve politisk vilje på højeste politiske niveau; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger i den forbindelse betydningen af, at man sideløbende med en dialogkapacitet på institutionelt plan opretholder tætte fungerende forbindelser med det tyrkiske samfund; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at prioritere det aktive civilsamfund i Tyrkiet og dets bestræbelser på at fremme demokratiet og til fortsat at støtte tyrkiske civilsamfundsorganisationer gennem relevante finansielle instrumenter, herunder instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA), da disse organisationer kan bidrage til at skabe den politiske vilje, der er nødvendig for at opbygge et solidt grundlag for EU's integrationsproces; gentager i denne forbindelse sit krav om, at IPA-midlerne til politiske reformer i Tyrkiet forvaltes af EU og fortsat fokuserer på at fremme dialog og yde støtte til civilsamfundet, ikkestatslige aktører og mellemfolkelige kontakter, så længe landet ikke gør fremskridt med hensyn til demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettighederne; opfordrer til umiddelbar iværksættelse af en ny konstruktiv dialogmekanisme med det tyrkiske civilsamfund med henblik på at opbygge gensidig tillid og fastholde det tyrkiske samfunds demokratiske og proeuropæiske forhåbninger ved at støtte udvekslinger, navnlig om demokratisering, menneskerettigheder, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, bæredygtig udvikling og grøn og digital omstilling og i den forbindelse afsætte tilstrækkelig EU-finansiering til effektive resultater; anmoder Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om fortsat at støtte unge i Tyrkiet gennem relevante finansielle instrumenter og ved at udvide deltagelsen i Erasmus+- programmet og Jean Monnet-stipendier med henblik på bl.a. at støtte forskningssamarbejde og den fælles kamp mod klimaændringer samt miljøbeskyttelse og styrkelse af kvinders stilling i samfundet og erhvervslivet; |
| --- | --- |

9.

Retsstatssituationen og de grundlæggende rettigheder

| 10. | er dybt bekymret over de alvorlige tilbageskridt for de grundlæggende frihedsrettigheder, der vidner om den alvorlige menneskerettighedssituation i Tyrkiet, og den fortsatte nedbrydning af demokratiet og retsstaten, hvilket er i strid med Københavnskriterierne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at det afgørende spørgsmål om grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, som er centralt for tiltrædelsesprocessen, ikke kan adskilles eller isoleres fra de overordnede forbindelser og fortsat er den største hindring for fremskridt på enhver positiv dagsorden, der kan tilbydes Tyrkiet og som også bør være betinget af fuld respekt for folkeretten og det grundlæggende princip om gode naboskabsforbindelser og regionalt samarbejde; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at forværringen af situationen for de grundlæggende frihedsrettigheder i Tyrkiet tog sin begyndelse allerede før indførelsen af undtagelsestilstand efter kupforsøget i 2016, som det på ny udtrykker sin stærke fordømmelse af; er af den opfattelse, at ekstraordinære foranstaltninger kan være berettigede under ekstraordinære omstændigheder, som f.eks. et kupforsøg, men at de skal være forholdsmæssige og være begrænsede i tid og omfang; konstaterer med dyb bekymring, at en lang række af de retlige bestemmelser og restriktive elementer fra undtagelsestilstanden, der formelt blev ophævet i juli 2018, er blevet indarbejdet i lovgivningen, hvorfor undtagelsestilstandens indvirkning på demokratiet og de grundlæggende rettigheder i høj grad stadig lader sig mærke, selv om den eksistentielle trussel for længst og heldigvis er forsvundet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager dybt, at denne undertrykkende styreform nu er blevet en overlagt, ubarmhjertig og systematisk statspolitik, der udstrækker sig til alle kritiske aktiviteter såsom fredelig politisk aktivisme omkring problemstillinger for kurdere og alevitter, fredelige demonstrationer arrangeret af tidligere offentligt ansatte, forkæmpere for kvinde- og LGBTI-rettigheder og ofre for undtagelsestilstanden, og endog til begivenheder, der fandt sted forud for kupforsøget, såsom demonstrationerne i Gezi-parken; |
| --- | --- |

13.

| 14. | beklager, at de nuværende, alt for generelle terrorbekæmpelsesbestemmelser og misbruget af antiterrorforanstaltningerne er blevet rygraden i denne statslige politik rettet imod at undertrykke menneskerettigheder og kritiske røster i landet med bistand fra et føjeligt retsvæsen, der ikke kan eller vil begrænse overgreb på den forfatningsmæssige orden; beklager, at den brede terrordefinition, der danner grundlag for kollektive generiske anklager, tilsidesætter det grundlæggende princip om personligt ansvar; bemærker med stor bekymring, at der fortsat sker massefængslinger af personer, herunder journalister, menneskerettighedsforkæmpere og politiske modstandere, der er dømt eller varetægtsfængslet på grundlag af terrorismerelaterede anklager, navnlig for påstået medlemskab af en terrororganisation, baseret på sparsomme beviser; er dybt bekymret over, at de tyrkiske myndigheder, som anført i forbindelse med vedtagelsen af den universelle regelmæssige gennemgang (UPR), ikke har planer om yderligere revidering af antiterrorloven; opfordrer derfor indtrængende Tyrkiet til at bringe sin antiterrorlovgivning på linje med internationale normer for at sikre effektiv beskyttelse af grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder samt proportionalitet og lighed for loven; anerkender, at Tyrkiet har legitime sikkerhedsudfordringer og ret til at bekæmpe terrorisme; understreger imidlertid, at dette skal ske i fuld respekt for retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; gentager sin stærke og utvetydige fordømmelse af de voldelige terrorangreb begået af Det Kurdiske Arbejderparti (PKK), der har været på EU's liste over terrororganisationer siden 2002; udtrykker sin dybeste medfølelse med den tyrkiske befolkning og navnlig med familierne til de 13 tyrkiske statsborgere, der blev dræbt under terrorangrebet i Gara i Irak i februar 2021; |
| --- | --- |

14.

| 15. | beklager dybt, at terrorbekæmpelsesbestemmelserne og -foranstaltningerne fortsat indeholder en række restriktioner fra undtagelsestilstanden, så de fortsat gør skade på menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ved at begrænse garantierne for en retfærdig rettergang, forlænge varigheden af varetægtsfængsling og tillade afskedigelser af offentligt ansatte på grund af angivelige forbindelser til terrororganisationer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | er dybt bekymret over, at den racistiske og ekstremistiske højrefløjsbevægelse Ülkücü, kendt som »De Grå Ulve« der er tæt knyttet til partiet MHP, der er medlem af koalitionsregeringen, spreder sig — ikke alene i selve Tyrkiet, men også i EU's medlemsstater; opfordrer EU og medlemsstaterne til at undersøge muligheden for at sætte De Grå Ulve på EU's terrorliste, forbyde deres foreninger og organisationer i EU-lande, overvåge deres aktiviteter og modvirke deres indflydelse, som navnlig udgør en trussel for borgere med kurdisk, armensk eller græsk baggrund og enhver anden, de betragter som deres modstander; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at eroderingen af retsstaten og retsvæsenets systemiske mangel på uafhængighed fortsat er to af de mest presserende og bekymrende spørgsmål; fordømmer regeringens øgede overvågning og det politiske pres, der påvirker dommeres, anklageres, advokaters og advokatforeningers arbejde; er dybt bekymret over de stadig mere alvorlige strukturelle problemer med hensyn til domstolenes manglende institutionelle uafhængighed i forhold til regeringen; påpeger, at domstolenes manglende uafhængighed i kombination med den afskrækkende effekt af de masseafskedigelser, som regeringen har foretaget i de senere år, udgør en alvorlig trussel mod retsstaten og undergraver det samlede retsvæsens evne til at fungere som et effektivt bolværk mod krænkelser af menneskerettigheder, både med hensyn til foranstaltninger truffet under undtagelsestilstanden og generelt; konstaterer med beklagelse, at strategien for reform af retsvæsenet og de tre efterfølgende lovgivningspakker i denne forbindelse ikke vil gøre det muligt at nå de erklærede mål, navnlig hvis de ikke udmønter sig i reelle adfærdsændringer fra de offentlige anklageres side, og hvis domstolene fortsætter med at træffe afgørelser, der er i strid med internationale standarder; understreger, at der er behov for en seriøs reform af den lovgivende og den dømmende magt for at forbedre adgangen til retssystemet, øge dets effektivitet og give bedre beskyttelse af retten til en retfærdig rettergang inden for rimelig tid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fordømmer afskedigelserne, de omfattende overflytninger og tvangsfjernelserne af ca. 30 % af de tyrkiske dommere og anklagere, der har resulteret i en bekymrende grad af intimidering, selvcensur og en forringelse af den generelle kvalitet af domstolenes afgørelser; minder om, at afskedigelser og udnævnelser inden for retsvæsenet bør være underlagt streng kontrol, at det skal være forbudt for regeringen at blande sig i eller forsøge at udøve indflydelse på domstolenes arbejde, og at udnævnelsen af dommere skal overholde principperne om uafhængighed og upartiskhed; beklager dybt, at Tyrkiet i forbindelse med vedtagelsen af konklusionerne fra den universelle regelmæssige gennemgang (UPR) i oktober 2020 afviste at efterkomme rekommandationerne om at indføre en forfatningsændring, der skulle gøre rådet for dommere og anklagere (Hâkimler ve Savcılar Kurulu — HSK) uafhængigt af regeringen; opfordrer til, at manglerne i strukturen og processen for udnævnelse af medlemmer til dette råd adresseres med henblik på at sikre dets uafhængighed og sætte en stopper for dets arbitrære afgørelser; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er dybt bekymret over situationen for advokater i Tyrkiet, hvor hundredvis i de seneste år har været (og fortsat bliver) udsat for chikane, arrestation, retsforfølgning og domfældelse i forbindelse med deres arbejde og repræsentation af klienter; deler de bekymringer, der blev fremhævet i udtalelsen fra Venedigkommissionen, som blev vedtaget i oktober 2020 om ændringerne i juli 2020 til advokatloven fra 1969, navnlig om oprettelse af flere advokatforeninger i samme by; understreger, at dette vil føre til yderligere politisering af advokaterhvervet, hvilket er uforeneligt med kravet om upartiskhed i erhvervet og vil bringe advokaternes uafhængighed i fare; er af den opfattelse, at denne retlige reform kan være endnu et anslag mod retsvæsenets funktionsmåde og et forsøg på at fratage eksisterende advokatforeninger indflydelse og udrydde de tilbageværende kritiske røster; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at respektere advokaters uafhængighed og at lade dem udføre deres arbejde uhindret i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; opfordrer til omgående og betingelsesløs løsladelse af alle advokater, som udelukkende er frihedsberøvet, fordi de har udøvet deres advokatgerning; |
| --- | --- |

19.

| 20. | beklager dybt, at advokat Ebru Timtik døde efter at have sultestrejket i 238 dage for at opnå en retfærdig rettergang, efter at hun var blevet dømt for påstået medlemskab af en terrororganisation, og mens hun afventede sin appelsag; minder om, at hun er den fjerde fængselsindsatte, efter Helin Bölek og Ibrahim Gökçek, to musikere fra bandet Grup Yorum, og Mustafa Koçak, som døde efter at have sultestrejket for at få en retfærdig rettergang i 2020; forventer, at den igangværende retssag mod tre politibetjente, som er anklaget for at have dræbt den kurdiske menneskerettighedsadvokat Tahir Elçi, endeligt vil klarlægge alle omstændighederne omkring hans død og lade retten ske fyldest i hans sag; |
| --- | --- |

20.

| 21. | er dybt bekymret over, at Tyrkiets retsvæsen og regering lader hånt om ECHR's afgørelser, og over, at de lavere retsinstanser i stigende grad undlader at efterkomme forfatningsdomstolens domme; anerkender, at der har været tilfælde, hvor det tyrkiske retsvæsen har ladet indsattes sager gå om efter en afgørelse fra ECHR; bemærker imidlertid med beklagelse, at disse fornyede prøvelser ofte ikke lever op til internationalt anerkendte standarder for en retfærdig rettergang, som f.eks. har været tilfældet i İlhan Sami Çomak-sagen; opfordrer Tyrkiet til at sikre fuld overholdelse af den europæiske menneskerettighedskonvention og overholdelse af ECHR's relevante domme og afgørelser og til at samarbejde med Europarådet med henblik på at styrke retsstatsprincippet, demokratiet og de grundlæggende rettigheder; håber, at ECHR vil være i stand til at prioritere og fremskynde sine domsafsigelser i de talrige tyrkiske sager, som den har under behandling, herunder sagen mod journalisten Hanım Büşra Erdal; glæder sig over ECHR's nylige dom i sagen om den kendte forfatter Ahmet Altan, som havde verseret siden 2017, og hvori det blev fastslået, at der bl.a. var sket krænkelser af hans ret til frihed og sikkerhed samt ytringsfriheden; glæder sig over hans efterfølgende løsladelse fra fængslet, efter at den tyrkiske kassationsret havde omstødt dommen mod ham, og opfordrer endnu en gang de relevante tyrkiske myndigheder til hurtigt at anvende alle ECHR's øvrige domme; bemærker, at det tyrkiske retsvæsen også ser bort fra afgørelser, der er vedtaget af FN-mekanismer såsom FN's Menneskerettighedskomité og Særlige Arbejdsgruppe for Vilkårlig Tilbageholdelse og Fængsling; |
| --- | --- |

21.

| 22. | beklager de fængselsforhold, hvorunder Fabien Azoulay, en fransk statsborger, der er arresteret og dømt i Tyrkiet, har været tilbageholdt i mere end fire år, senest i Giresun-fængslet, hvor han har været udsat for fysisk vold og gentagen mishandling samt forsøg på at tvinge ham til at konvertere til islam; fordømmer på det kraftigste de homofobiske og antisemitiske motiver bag den gentagne mishandling af ham; opfordrer indtrængende de tyrkiske myndigheder til straks at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre hans beskyttelse og overførsel til sit hjemland; |
| --- | --- |

22.

| 23. | beklager manglen på effektive retsmidler i forbindelse med de omfattende afskedigelser af mange enkeltpersoner, heriblandt over 152 000 offentligt ansatte, herunder lærere, læger, akademikere, advokater, dommere og anklagere, som blev afskediget og permanent udelukket fra at arbejde i den offentlige sektor eller endda inden for deres fag i det hele taget; understreger, at mange af disse afskedigelser fortsat har katastrofale følger for de pågældende og deres familier, herunder en varig social og erhvervsmæssig stigmatisering; er stærkt i tvivl om, hvorvidt undersøgelseskommissionen om undtagelsestilstanden fungerer effektivt som internt retsmiddel i lyset af dens manglende uafhængighed og uvildighed; bemærker, at vilkårlige annulleringer af pas trods visse gradvise forbedringer fortsat udgør en væsentlig uberettiget begrænsning af de berørte personers bevægelsesfrihed; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at respektere retten til forsvar for de afskedigede og til at sikre en bedømmelsesprocedure i overensstemmelse med internationale normer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er forfærdet over udtalelserne fra ledende repræsentanter for regeringskoalitionen om den mulige genindførelse af dødsstraf, som Tyrkiet afskaffede i 2004; advarer om, at et sådant beklageligt skridt ikke blot vil være i strid med Tyrkiets nuværende internationale forpligtelser, men også være uforeneligt med EU-medlemskab; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger på ny vigtigheden af mediefrihed og -uafhængighed som en af EU's kerneværdier og en hjørnesten i ethvert demokrati; udtrykker alvorlig bekymring over de uforholdsmæssige og vilkårlige foranstaltninger til begrænsning af ytringsfriheden, mediefriheden og adgangen til information i Tyrkiet, hvor antiterrorlovgivningen ofte misbruges til at lukke munden på kritikere, samtidig med at der er en kvælende mangel på pluralisme i medierne; opfordrer indtrængende Tyrkiet til hurtigst muligt at garantere for medie- og ytringsfriheden på sociale medieplatforme, herunder ved at reformere artikel 299 i landets straffelov (om fornærmelse af præsidenten), som konsekvent misbruges til at forfølge forfattere, journalister, skribenter og redaktører, og til omgående at løslade og frikende alle ulovligt frihedsberøvede journalister, forfattere, mediemedarbejdere og brugere af sociale medier for at udøve deres erhverv og borgerlige rettigheder; påpeger, at selv om antallet af fængslede journalister i det seneste år er faldet fra 160 til over 70, er der fortsat tale om et meget højt tal, som fortsat giver anledning til alvorlig bekymring, og at folk alt for ofte fængsles på et udokumenteret grundlag; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at udvise nultolerance over for alle tilfælde af fysiske og verbale overgreb eller trusler mod journalister samt give medieforetagender, der er blevet arbitrært lukket, lov til at genåbne; er dybt bekymret over, at provinsdomstolen i Istanbul den 20. oktober 2020 besluttede at omstøde de tidligere frifindelser af Erol Önderoğlu, repræsentant for Reporters Without Borders Turkey, Şebnem Korur Fincancı, menneskerettighedsaktivist, og Ahmet Nesin, forfatter og journalist, og genoptage deres sager, hvor de er anklaget for en række forbrydelser, herunder spredning af terrorpropaganda, på grund af deres deltagelse i en kampagne for solidaritet med en avis, og risikerer op til 14,5 års fængsel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er alvorligt bekymret over den negative indvirkning, som loven om ordningen for internetpublikationer og bekæmpelse af forbrydelser begået gennem disse publikationer fra juli 2020 vil få på ytringsfriheden, da den pålægger udbydere af sociale medietjenester nye drakoniske forpligtelser, giver regeringen vidtrækkende beføjelser til at censurere onlineindhold og giver yderligere grunde til retsforfølgelse af brugere af sociale medier; noterer sig ophævelsen af forbuddet mod Wikipedia, men understreger, at mere end 400 000 websteder fortsat er spærret, og at flere begrænsninger på anvendelsen af sociale medier stadig er i kraft; |
| --- | --- |

26.

| 27. | er dybt bekymret over offentlige institutioners manglende uafhængighed og upartiskhed, f.eks. radio- og tv-rådet RTÜK og mediereklamebureauet BİK, der bruges som redskab til vilkårligt at suspendere, forbyde, idømme bøder eller økonomisk kvæle medieforetagender, som anses for at være regeringskritiske, hvilket giver mulighed for en næsten total kontrol med massemedierne; konstaterer med beklagelse, at præsidentens kommunikationsdirektorat i 2019 inddrog mere end 700 pressekort, og beklager endvidere de hindringer, som lokale og internationale journalister støder på i deres job; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstaterer med tilfredshed, at der på trods af den massive politiske undertrykkelse findes et dynamisk, pluralistisk, engageret og heterogent civilsamfund i Tyrkiet, som repræsenterer en af de få tilbageværende aktører, der kan føre kontrol med den tyrkiske regering, og har potentiale til at hjælpe landet med at konfrontere sine store politiske og sociale udfordringer; er dybt bekymret over de yderligere tilbageskridt, der påvirker forsamlings- og foreningsfriheden, og fordømmer den arbitrære lukning af civilsamfundsorganisationer, herunder fremtrædende ikkestatslige menneskerettighedsorganisationer og medier; fordømmer i denne forbindelse den nye lov om forebyggelse af finansiering af spredning af masseødelæggelsesvåben fra december 2020, som giver det tyrkiske indenrigsministerium og præsidenten vide beføjelser til at begrænse ikkestatslige organisationers, erhvervspartnerskabers, uafhængige gruppers og sammenslutningers aktiviteter og synes at have til formål yderligere at begrænse, hæmme og kontrollere civilsamfundet; støtter kraftigt opfordringen fra flere af FN's særlige repræsentanter til Tyrkiets regering om at revidere denne lovgivning for at sikre landets overholdelse af sine internationale menneskerettighedsforpligtelser; opfordrer Tyrkiet til at betragte kritiske eller afvigende røster, herunder fra menneskerettighedsforkæmpere, akademikere og journalister, som værdifulde bidrag til samfundsdialogen snarere end som destabiliserende kræfter; |
| --- | --- |

28.

| 29. | beklager den massive forringelse af den akademiske frihed i Tyrkiet, især de konstante krænkelser af rettighederne for foreningen Akademikere for Fred (BAK) på trods af forfatningsdomstolens afgørelse fra juli 2019, og ændringerne af loven om Det Tyrkiske Råd for Højere Uddannelse, der føjer yderligere restriktioner til dem, der allerede fandtes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | fordømmer de tyrkiske myndigheders voldelige undertrykkelse af demonstrationerne i anledning af regeringens udnævnelse af rektoren for Boğaziçi-universitetet; er forfærdet over massetilbageholdelsen af studerende, politiets overdrevne magtanvendelse ved fredelige demonstrationer, Istanbulguvernørens beslutning om selektivt at forbyde alle former for møder og demonstrationer i området omkring universitetet, fremstillingen af demonstranter — navnlig studerende, alumni og akademikere — som terrorister og de målrettede angreb på LGBTI-grupper; opfordrer Tyrkiet til at frafalde anklagerne og løslade alle, der vilkårligt er frihedsberøvet for at udøve deres ret til at deltage i fredelige forsamlinger; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer indtrængende Tyrkiet til at afholde sig fra at frihedsberøve og retsforfølge journalister og menneskerettighedsforkæmpere som middel til at intimidere dem eller afskrække dem fra at rapportere frit om menneskerettighedsspørgsmål; opfordrer indtrængende Tyrkiet til straks at foretage en uafhængig undersøgelse af indberettede tilfælde af intimidering og chikane af menneskerettighedsforkæmpere, journalister, akademikere og civilsamfundsaktivister samt at stille de ansvarlige for sådanne overgreb til ansvar; |
| --- | --- |

31.

| 32. | er dybt bekymret over de konstante angreb og pressionstiltag over for oppositionspartier i Tyrkiet, herunder domfældelse af medlemmer af oppositionen eller den siddende regerings misbrug af finansielle ressourcer og af statens administrative beføjelser, hvilket undergraver et demokratisk systems funktionsdygtighed; opfordrer de største tyrkiske partier til at fortsætte deres demokratiske og parlamentariske indsats for at promovere den europæiske vej inden for rammerne af Tyrkiets lovgivning og forfatning; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bemærker med stor bekymring den måde, hvorpå Folkets Demokratiske Parti (HDP), herunder dets ungdomsorganisationer, specifikt og vedvarende er gjort til mål for angreb fra de tyrkiske myndigheders side; fordømmer på det kraftigste det anklageskrift, som anklageren ved Tyrkiets kassationsdomstol har indgivet til forfatningsdomstolen med henblik på opløsning af HDP og forbuddet mod udøvelse af politisk virksomhed rettet mod mere end 600 HDP-medlemmer; understreger, at dette ud over at være en alvorlig politisk fejl på mellemlang sigt vil udgøre et uigenkaldeligt slag mod pluralisme og demokratiske principper, som vil efterlade millioner af vælgere i Tyrkiet uden repræsentation; fordømmer på det kraftigste den fortsatte tilbageholdelse siden november 2016 af de tidligere HDP-formænd Figen Yüksekdağ og Selahattin Demirtaş, oppositionsleder og tidligere præsidentkandidat, og af den tidligere borgmester i Diyarbakır, Gülten Kışanak; minder om ECHR's afgørelse af 20. november 2018 i Demirtaş’ sag, som blev stadfæstet ved afgørelsen fra dens Store Afdeling den 22. december 2020, hvori de tyrkiske myndigheder opfordres til omgående at løslade ham; finder det forkasteligt, at denne bindende afgørelse fra Menneskerettighedsdomstolen stadig ikke er efterkommet; fordømmer den nylige afgørelse fra Istanbuls 46. førsteinstansstraffedomstol i Bakırköy, hvor Selahattin Demirtaş blev idømt tre et halvt års fængsel for angiveligt at have fornærmet præsidenten, en af de længste fængselsdomme, der nogensinde er afsagt for denne type lovovertrædelse; beklager, at Ankara 22. nævningeret den 7. januar 2021 accepterede endnu et anklageskrift mod i alt 108 politikere, herunder Demirtaş og Yüksekdağ, for deres påståede rolle i Kobane-demonstrationerne i oktober 2014, selv om det var baseret på de samme faktiske omstændigheder og hændelser, som Den Store Afdeling allerede havde vurderet var et utilstrækkeligt grundlag for at frihedsberøve ham; fordømmer også den gentagne anvendelse af fratagelse af oppositionsparlamentarikeres parlamentariske status, hvilket i alvorlig grad skader parlamentets image som en demokratisk institution; er bekymret over, at den offentlige anklager i Ankara er i færd med at forberede undersøgelser med henblik på at ophæve den parlamentariske immunitet for ni yderligere HDP-deputerede — herunder nuværende HDP-medformand Pervin Buldan, Meral Danış Beştaş, Hakkı Saruhan Oluç, Garo Paylan, Hüda Kaya, Sezai Temelli, Serpil Kemalbay Pekgözegü, Pero Dündar og Fatma Kurtulan — så de kan retsforfølges for deres påståede rolle i Kobane-demonstrationerne i 2014; fremhæver sagen om Cihan Erdal, medlem af ungdomsfløjen af det tyrkiske grønne/røde parti, der under et besøg hos sin familie i Tyrkiet den 25. september 2020 blev anholdt og frihedsberøvet alene for at have været medlem af HDP seks år tidligere; fordømmer beslutningen om at fratage HDP's parlamentsmedlem Ömer Faruk Gergerlioğlu hans plads i parlamentet og parlamentariske immunitet og hans efterfølgende anholdelse i Tyrkiets Store Nationalforsamling; mener, at denne beslutning var en gengældelse for hans menneskerettighedsaktivisme, herunder for den omstændighed, at han fra parlamentets talerstol havde fremført udbredte påstande om kropsvisitationer uden tøj og chikane i fængsler og i politiets varetægt og indledt en kampagne på de sociale medier mod dette; |
| --- | --- |

33.

| 34. | er dybt bekymret over det gradvist stigende pres på det største oppositionsparti (CHP) og dets leder Kemal Kılıçdaroğlu, herunder beslaglæggelsen af partibrochurer ved retskendelse, anmodningen om ophævelse af lederens immunitet på grundlag af hans politiske erklæringer, offentlige trusler mod ham og endog fysiske angreb; gentager sin alvorlige bekymring over den fortsatte politiske og retslige chikane af Canan Kaftancıoğlu, der i september 2019 blev idømt knap 10 års fængsel i en politisk motiveret sag, som for tiden verserer ved højesteret, og som i december 2020 blev anklaget i en ny politisk sag, der også berører fire journalister fra dagbladet Cumhuriyet, og hvor han risikerer yderligere 10 års fængsel; glæder sig over, at CHP-medlem Enis Berberoğlu har fået sin plads i parlamentet og parlamentariske immunitet tilbage i henhold til en ny dom fra forfatningsdomstolen den 21. januar 2021, efter at dens første dom var blevet ignoreret af lavere domstole; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Tyrkiets relevante myndigheder til at løslade alle fængslede menneskerettighedsforkæmpere, journalister, advokater, akademikere og andre, der er frihedsberøvet på grundlag af udokumenterede anklager, og sætte dem i stand til at udføre deres arbejde uden trusler eller hindringer under alle omstændigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres beskyttelse af og støtte til menneskerettighedsforkæmpere, der er i fare i Tyrkiet, herunder gennem nødtilskud; fordømmer Istanbuls regionale appeldomstols beslutning om at stadfæste de lange fængselsdomme over fire menneskerettighedsforkæmpere, der var anklaget for terrorisme i Büyükadasagen, på trods af manglende beviser for kriminel aktivitet og det faktum, at beskyldningerne mod de anklagede gentagne gange var blevet modbevist, herunder af statens eget bevismateriale; mener, at denne sag er endnu et eksempel på det fjendtlige miljø, som omgiver civilsamfundsorganisationer, og det forhold, at fjendtligsindet politisk diskurs igen og igen udmønter sig i partiske domstolsafgørelser; fordømmer den fornyede anholdelse af forfatteren Ahmet Altan i november 2019 blot en uge efter hans løsladelse oven på mere end tre års varetægtsfængsling; er dybt bekymret over chikanen mod Öztürk Türkdoğan, en anerkendt menneskerettighedsfigur og medformand for menneskerettighedsorganisationen IHD (İnsan Hakları Derneği), som for nylig blev arresteret under et husrazzia forbindelse med en hemmeligstemplet efterforskning og senere løsladt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | fordømmer på det kraftigste, at Osman Kavala, en fremtrædende og respekteret førende civilsamfundsaktør, på ny blev anholdt kun få timer efter at være blevet frikendt i februar 2020 og efter at have være frihedsberøvet i mere end tre år på grundlag af falske anklager, hvilket udgør en skamløs nægtelse af at rette sig efter ECHR's endelige dom og de efterfølgende appeller fra Europarådets Ministerkomité; mener, at den nye sag og tiltale mod ham og den amerikanske akademiker Henri Barkey — for angiveligt at have udført spionage og forsøgt at omstyrte Tyrkiets forfatningsorden — er ubegrundet og udokumenteret og dermed politisk motiveret; er dybt chokeret over nylige retsafgørelser, såsom afgørelsen af 22. januar 2021 fra appeldomstolen i Istanbul, der omstødte den tidligere frifindelsesdom og kendelse i den fornyede prøvelse af sagen fra Gezi Park, og Istanbulrettens afgørelse af 5. februar 2021 om at sammenlægge denne nyligt genåbnede sag med den anden sag om spionage i direkte tilsidesættelse af ECHR's dom; fremhæver, at ECHR allerede har afsagt en dom i Gezi-sagen, og at sammenlægningen af begge sager derfor gør opretholdelsen af varetægtsfængslingen endnu mere absurd og ulovlig; er forfærdet over, at Rådet af Dommere og Anklagere (HSK) har besluttet at indlede en undersøgelse mod de tre dommere fra Istanbuls 30. straffedomstol, der i februar 2020 frikendte Kavala og de andre anklagede i Gezi Park-sagen på grund af manglende bevis; er samtidig forfærdet over at se, hvordan den tidligere stedfortrædende offentlige anklager i Istanbul, Hasan Yılmaz, der er ansvarlig for den nye tiltale mod Kavala, efterfølgende er blevet udpeget som vicejustitsminister; |
| --- | --- |

36.

| 37. | er dybt bekymret over de fortsatte anklager om voldelige anholdelser, tæsk, tortur, mishandling og ondsindet, umenneskelig eller nedværdigende behandling i politiets og militærets varetægt og i fængsler, samt over sagerne om tvungne forsvindinger i løbet af de seneste fire år, over anklageres undladelse af at udføre relevante efterforskninger af disse beskyldninger og over den udbredte kultur med straffrihed for medlemmer af sikkerhedsstyrkerne og implicerede offentligt ansatte; opfordrer den tyrkiske regering til at kaste lys over, hvad der er sket med de hundredvis af forsvundne personer, og endelig give et svar til Cumartesi Anneleri (lørdagsmødre), som nu har forsamlet sig mere end 800 gange for at anmode om retfærdighed; opfordrer indtrængende de tyrkiske myndigheder til at undersøge vedvarende og troværdige rapporter om tortur og mishandling under forvaring og til at stille de ansvarlige til regnskab; opfordrer Tyrkiet til at føre en nultolerancepolitik over for tortur; opfordrer Tyrkiet til at bringe al isolationsfængsling og frihedsberøvelse på uofficielle detentionslokaliteter til ophør; er forfærdet over den rapporterede praksis med at arrestere gravide kvinder og kvinder, der lige har født, og opfordrer Tyrkiet til at løslade dem og bringe praksissen med at arrestere dem lige før eller lige efter, at de har født, til ophør; påpeger, at den tidligere offentligt ansatte, Yusuf Bilge Tunç, har været forsvundet siden august 2019, hvor han blev meldt savnet; er meget bekymret over det stigende antal rapporter om systematisk og overdreven brug af ydmygende kropsvisitationer uden tøj i detentionscentre og fængsler, navnlig af kvindelige mistænkte og indsatte; |
| --- | --- |

37.

| 38. | er bekymret over den nye lovgivning, i henhold til hvilken det tyrkiske politi vil få lov til at anvende militært udstyr, herunder tunge våben og efterretningstjenesteudstyr, til at håndtere offentlige begivenheder og hændelser, der truer den nationale sikkerhed, uden yderligere procedurekrav; |
| --- | --- |

38.

| 39. | noterer sig, at der i lyset af covid-19-pandemien blev vedtaget en lovpakke om prøveløsladelse af op til 90 000 indsatte, hvilket imidlertid på diskriminerende vis ikke omfattede personer, der var varetægtsfængslede på grund af formodede terrorrelaterede overtrædelser, herunder advokater, journalister, politikere og menneskerettighedsforkæmpere, som i henhold til denne pakke ikke er berettigede til løsladelse før tiden; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fordømmer alle politisk motiverede tvangsudleveringer, kidnapninger eller bortførelser af tyrkiske statsborgere, der opholder sig uden for Tyrkiet, i strid med retsstatsprincippet og menneskerettighederne; udtrykker alvorlig bekymring over den tyrkiske regerings brug af sin indflydelse til at sikre tvangstilbagesendelser af sine borgere i strid med folkeretten, i nogle tilfælde ved at undergrave de nationale retlige procedurer for udlevering, og opfordrer indtrængende EU til at tage dette spørgsmål op; fordømmer ethvert forsøg på at anvende vold mod, chikanere eller lægge pres på oppositionsmedlemmer og politikere af tyrkisk oprindelse samt intellektuelle, politikere og aktivister generelt i Europa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | er bekymret over, at ombudsmandsinstitutionen og kontoret for menneskerettigheder og ligestilling i Tyrkiet ikke opfylder Parisprincippernes kriterier og ECRI's generelle politiske anbefalinger nr. 2 og 7 med hensyn til vedtægter, struktur, funktion, aktiviteter, økonomisk og operationel uafhængighed, bestyrelsesmedlemmers uafhængighed og valgberettigelse og medlemskab; |
| --- | --- |

41.

| 42. | noterer sig den nyligt vedtagne handlingsplan for menneskerettigheder, der efter planen skal gennemføres over en toårig periode, og som bebuder en række retlige reformer og ni hovedmål, 50 delmål og næsten 400 foranstaltninger, der varierer fra specifikke og tekniske forpligtelser til erklæringer, som i vid udstrækning er generelle og tvetydige; fremhæver, at selv om handlingsplanen angiveligt skal tage fat på centrale spørgsmål såsom retsvæsenets uafhængighed, ytrings- og foreningsfriheden og beskyttelsen af sårbare grupper, er den ikke i stand til at afhjælpe centrale mangler med hensyn til menneskerettigheds- og retsstatssituationen i Tyrkiet, da den ikke omfatter foranstaltninger, der sigter på at forhindre misbrug af terrorrelaterede anklager, sætte en stopper for vilkårlige frihedsberøvelser eller sikre overholdelsen af ECHR's afgørelser, blandt andre centrale bekymringer; mener, at enhver handlingsplan kun vil give mulighed for at forbedre den generelle situation, hvis den omsættes til reelle og troværdige løsninger, der tackler hele spektret af udfordringer på menneskerettigheds- og retsstatsområdet; opfordrer Tyrkiets regering til at fremlægge en klarere tidsplan for dens effektive gennemførelse og til at inddrage civilsamfundsorganisationer og relevante interessenter i udformningen af enhver relevant politik på dette område; |
| --- | --- |

42.

| 43. | er bekymret over den udbredte korruption i Tyrkiet; understreger, at Kommissionen i sine rapporter giver udtryk for, at der ikke er tegn på fremskridt inden for håndteringen af de mange mangler i den tyrkiske ramme for bekæmpelse af korruption og opfordrer Tyrkiet til at præsentere en effektiv strategi og handlingsplan for bekæmpelse af korruption; noterer sig, at ansvarliggørelsen og gennemsigtigheden af offentlige institutioner skal forbedres; bemærker, at Tyrkiet har gjort begrænsede fremskridt i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet; opfordrer Tyrkiet til at tilpasse sin databeskyttelseslovgivning til EU's standarder for at kunne samarbejde med Europol og forbedre lovgivningen om bekæmpelse af hvidvask af penge, finansiering af terrorisme og cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | er fortsat dybt bekymret over situationen i det sydøstlige Tyrkiet og det kurdiske spørgsmål, som får mindre opmærksomhed, end de fortjener, navnlig med hensyn til beskyttelse af menneskerettigheder, politisk deltagelse, ytringsfrihed og trosfrihed; er bekymret over begrænsningerne af rettighederne for journalister og menneskerettighedsforkæmpere, der arbejder med det kurdiske spørgsmål, og over det fortsatte pres på kurdiske medier, kultur- og sproginstitutioner og -udtryk i hele landet, der fører til yderligere reduktion i de kulturelle rettigheder; er bekymret over, at hadefuld tale og trusler rettet mod borgere af kurdisk oprindelse fortsat er et alvorligt problem; understreger, at det haster med at genoptage en troværdig politisk proces, der involverer alle relevante parter og demokratiske kræfter og kan føre til en fredelig løsning på det kurdiske spørgsmål; er navnlig bekymret over kurdiske kvinders vedvarende dårlige situation, der er blevet forværret af fordomme omkring deres etniske og sproglige identitet, hvilket har ført til yderligere marginalisering med hensyn til deres civile, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; opfordrer Tyrkiet til at sikre fuld adgang til lige rettigheder og muligheder for kurdiske kvinder; opfordrer Tyrkiet til straks at undersøge alvorlige påstande om menneskerettighedskrænkelser, drab og tvungne forsvindinger og til at give internationale observatører mulighed for at foretage uafhængige kontroller; er bekymret over de seneste masserazziaer og -arrestationer i Diyarbakır, der omfatter advokater, politikere og borgerrettighedsaktivister, og over den fortsatte fængsling af fem civilsamfundspersonligheder, herunder Dr. Şeyhmus Gökalp, højtstående æresmedlem af den tyrkiske lægeforenings bestyrelse (TTB); opfordrer indtrængende Tyrkiet til at sikre, at der gennemføres en hurtig, uafhængig og upartisk undersøgelse af påstandene om torturering af to landsbyboere i Van, Servet Turgut og Osman Şıban, efter at de blev tilbageholdt af gendarmeriet den 11. september 2020, hvilket kostede førstnævnte livet, mens sidstnævnte fik alvorlige kvæstelser; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til at beskytte rettighederne for mindretal og sårbare grupper, herunder kvinder og børn, LGBTI-personer, flygtninge, etniske mindretal såsom romaer, tyrkiske statsborgere af græsk og armensk afstamning og religiøse mindretal såsom kristne, jøder eller alevitter; opfordrer derfor Tyrkiet til hurtigst muligt at indføre omfattende lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling, herunder et forbud mod forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse, religion, sprog, statsborgerskab, seksuel orientering og kønsidentitet, og foranstaltninger mod racisme, homofobi og transfobi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fordømmer på det kraftigste den tyrkiske regerings beslutning om at trække sig ud af Istanbulkonventionen, der bringer Tyrkiet længere væk fra EU's og internationale standarder og sætter alvorligt spørgsmålstegn ved landets engagement i bekæmpelsen af vold mod kvinder og fremme af kvinders rettigheder, hvilket er et klart tegn på den alvorlige forværring af menneskerettighedssituationen i landet; finder denne beslutning uforståelig, da konventionen ikke har ændret sig, siden Tyrkiet som det allerførste land undertegnede og ratificerede den, og desuden farlig i en tid med stigende vold mod kvinder under pandemien og i betragtning af den høje kvindemordsrate i landet; opfordrer Tyrkiets regering til hurtigst muligt at omgøre sin beslutning; opfordrer til, at ethvert nyt forhold til Tyrkiet baseres på grundlæggende demokratiske værdier, herunder respekt for kvinders rettigheder; er fortsat bekymret over udbredelsen og den grove karakter af vold mod kvinder i det tyrkiske samfund, herunder såkaldte æresdrab, børneægteskaber, som ikke har hjemmel i lovgivningen, og seksuelt misbrug, og over de tyrkiske myndigheders utilbøjelighed til at straffe gerningsmændene bag kønsbaseret vold; forkaster enhver lovbestemmelse, der i fremtiden kan give voldtægtsforbrydere mulighed for at slippe med en betinget dom for sex med mindreårige, når blot de gifter sig med deres offer; opfordrer indtrængende de tyrkiske myndigheder til at forstærke deres indsats for at bekæmpe børnearbejde, som er faldet i de seneste år, men stadig er udbredt i Tyrkiet, og mod enhver form for børnemishandling; beklager den fortsat meget lave repræsentation af kvinder i regeringen og parlamentet, hvor de kun udgør 17,3 %, samt på lokalt plan og generelt i alle lederstillinger; |
| --- | --- |

46.

| 47. | udtrykker dyb bekymring over krænkelserne af menneskerettighederne for LGBTI-personer, navnlig fysiske angreb, det langvarige forbud mod pride-marcher i hele landet og begrænsningerne af forenings-, forsamlings- og ytringsfriheden; minder om, at Tyrkiet er et af de lande, der har den højeste rate for mord på transpersoner; fordømmer homofobisk sprogbrug og hadtale fra højtstående regeringsembedsmænds side, herunder fra formanden for direktoratet for religiøse anliggender (Diyanet), ombudsmandsinstitutionen og formanden for Tyrkiets Røde Halvmåne-selskab; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at styrke deres bestræbelser på at forhindre hadforbrydelser, fordomme og sociale kønsbetingede uligheder; minder om, at den tyrkiske lovgivning om hadtale ikke er i overensstemmelse med ECHR's retspraksis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | er dybt bekymret over, at det historisk-religiøse monument Hagia Sophia er ombygget til moské uden forudgående dialog, hvilket kan være i strid med UNESCO-konventionen om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv, som Tyrkiet har undertegnet; opfordrer Tyrkiets regering til at genoverveje og omgøre denne beslutning for fuldt ud at respektere den kulturhistoriske karakter af kulturelle og religiøse monumenter og symboler, navnlig UNESCO's verdensarvssteder; minder om, at Hagia Sophia er et sted, der er åbent for alle samfund og religioner, og opfordrer UNESCO til at træffe passende foranstaltninger for at sikre dette verdensarvssted; understreger, at beslutningen om Hagia Sophia undergraver bestræbelserne på dialog og samarbejde mellem religiøse samfund samt Tyrkiets pluralistiske og multikulturelle sociale struktur; beklager, at også Moni tis Choras (Chora-kirken) er blevet omdannet fra museum til moské i de seneste måneder; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer de tyrkiske myndigheder til at fremme positive og effektive reformer på området for tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed ved at gøre det muligt for religiøse samfund at opnå status som juridisk person og ved at anvende Venedigkommissionens henstillinger om religiøse samfunds status, alle relevante afgørelser fra Menneskerettighedsdomstolen og Europarådets resolutioner, herunder om den græsk-ortodokse befolkning på øerne Gökçeada (Imbros) og Bozcaada (Tenedos); beklager foranstaltningerne mod beboerne i Mor Gabriel-klostret og andre klostre i det sydøstlige Tyrkiet og gentager sin opfordring til Tyrkiet om at respektere betydningen af det økumeniske patriarkat for ortodokse kristne over hele verden og anerkende dets status som juridisk person og den offentlige brug af den kirkelige titel af økumenisk patriark; understreger behovet for at fjerne restriktionerne på uddannelse, udnævnelse og succession af gejstlige, lade Halki-præsteseminaret genåbne og fjerne alle hindringer for, at det kan fungere korrekt; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer Tyrkiet til at samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig Europarådet, vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med og ødelæggelse af kulturarv; understreger betydningen af at fortsætte dialogen med relevante internationale organisationer og EU om bevarelse af den kulturelle og religiøse arv; |
| --- | --- |

50.

| 51. | udtrykker bekymring over, at uighurer, der bor i Tyrkiet, i stigende grad risikerer at blive tilbageholdt og udvist til andre lande, som så potentielt kan overdrage dem til Kina, hvor de sandsynligvis vil blive udsat for alvorlig forfølgelse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer til en effektiv gennemførelse af den anden handlingsplan og den nationale strategi for romaer, med en mere inkluderende tilgang til civilsamfundet, et styrket kønsaspekt, øget samarbejde med lokale myndigheder og tildeling af de nødvendige ressourcer; |
| --- | --- |

52.

| 53. | påpeger, at fagforeningsfrihed og social dialog er afgørende for udviklingen af et pluralistisk samfund; beklager i den henseende de lovgivningsmæssige mangler vedrørende arbejdstager- og fagforeningsrettigheder og understreger, at retten til at organisere sig, retten til at indgå i kollektive forhandlinger og strejkeretten er grundlæggende rettigheder for arbejdstagere; er bekymret over arbejdsgivernes fortsatte stærke forskelsbehandling mod fagforeninger og over afskedigelser, chikane og fængsling, som ledere og medlemmer af nogle foreninger fortsat udsættes for; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at overholde Den Internationale Arbejdsorganisations grundlæggende arbejdsstandarder, som landet har forpligtet sig til; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Tyrkiet til fortsat at gøre fremskridt med hensyn til tilpasningen til EU-direktiverne og gældende EU-ret vedrørende miljø- og klimaindsatsen og til at ratificere Parisaftalen om klimaændringer; udtrykker sin påskønnelse af miljørettighedsforkæmperes arbejde i Tyrkiet og advarer mod den alvorlige konsekvens for miljøet af de store offentlige infrastrukturprojekter, der er gennemført over de seneste år, herunder Istanbuls tredje og største lufthavn og den tredje Bosporus-bro; er især bekymret over de potentielle økologiske ødelæggelser, som det planlagte Istanbul-kanalprojekt kan forårsage; fremhæver, at der er blevet anlagt adskillige retssager mod den positive miljøkonsekvensvurdering (VVM) af dette projekt, og opfordrer til, at der gennemføres uafhængige VVM-undersøgelser sammen med gennemsigtige procedurer for offentlige indkøb og behørige, inklusive offentlige høringsprocesser; opfordrer Tyrkiet til at fuldføre sin tilpasning til EU's VVM-direktiv (8), herunder de bestemmelser, der vil kræve, at det foretager konsultationer med sine nabolande; gentager sin opfordring til den tyrkiske regering om at standse sine planer for Akkuyu-atomkraftværket, som vil blive placeret i en region, der er udsat for alvorlige jordskælv, og som derfor udgør en alvorlig trussel ikke blot for Tyrkiet, men for hele Middelhavsområdet; anmoder derfor den tyrkiske regering om at tilslutte sig konventionen om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne (Esbokonventionen), som forpligter sine kontraherende parter til at underrette og høre hinanden om store projekter, der er under overvejelse, og som kan forventes at have en betydelig negativ indvirkning på miljøet hen over grænserne; anmoder i dette øjemed den tyrkiske regering om at inddrage eller i det mindste høre regeringerne i nabolandene i forbindelse med eventuelle fremtidige udviklinger i Akkuyu-projektet; |
| --- | --- |

54.

Institutionelle rammer

| 55. | er foruroliget over, at en autoritær fortolkning af præsidentsystemet bliver stadig mere fasttømret; er dybt bekymret over den fortsatte hypercentralisering af magten hos præsidenten, der er til skade ikke blot for det tyrkiske parlament, men også for ministerrådet i sig selv, under den reformerede forfatningsordning, som ikke sikrer en sund og effektiv tredeling af magten mellem den udøvende, den lovgivende og den dømmende magt; bemærker i den henseende, at Venedigkommissionen har udtrykt bekymring over situationen for magtdelingsprincippet i sin udtalelse om ændringerne af Tyrkiets forfatning; beklager de nuværende begrænsninger af de »checks and balances«, der er nødvendige for at kunne stille den udøvende magt effektivt til ansvar, og især den manglende ansvarliggørelse af præsidenten; er bekymret over præsidentens voksende indflydelse på statsinstitutioner og tilsynsmyndigheder, der bør forblive uafhængige; udtrykker især bekymring over marginaliseringen af parlamentet, som har oplevet, at dets lovgivningsmæssige og tilsynsmæssige funktioner i vidt omfang er blevet undermineret, og at dets prærogativer gentagne gange er blevet tilsidesat gennem præsidentielle dekreter; opfordrer til en gennemgang af det nuværende præsidentielle design og gennemførelsen heraf i overensstemmelse med de demokratiske principper som henvist til i anbefalingerne i Europarådets Venedigkommission fra 2017; |
| --- | --- |

55.

| 56. | minder om, at spærregrænsen på 10 % er den højeste blandt medlemmerne af Europarådet, ikke er i overensstemmelse med ECHR's praksis og reducerer store vælgergruppers mulighed for at blive repræsenteret; er bekymret for de offentlige udtalelser om mulige valgreformer, som yderligere kan hæmme politiske partiers adgang til og deltagelse i parlamentet og muligheden for at danne parlamentariske flertal; opfordrer Tyrkiet til at forbedre det mere generelle valgmiljø på alle niveauer i landet ved at sikre retfærdige og frie vilkår for alle kandidater og partier og rette sig ind efter anbefalingerne fra Venedigkonventionen og Organisationen for Fred og sikkerhed i Europa (OSCE) om at adressere manglerne i valgrammen og deres opfordring til at omgøre beslutninger, der ikke er i overensstemmelse med internationale normer og standarder; |
| --- | --- |

56.

| 57. | bemærker med bekymring, at den offentlige sektor fortsat er præget af partiskhed og politisering, og at det sammen med præsidentens overdrevne kontrol på alle niveauer af statsapparatet har resulteret i en generel nedgang i den offentlige forvaltnings effektivitet, kapacitet og kvalitet; opfordrer Tyrkiet til at træffe foranstaltninger til at gendanne et meritbaseret konkurrencedygtigt forfremmelsessystem og at sikre gennemsigtighed og ansvarlighed i forvaltningen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | er dybt bekymret over den stadig hyppigere brug af en ultranationalistisk og inflammatorisk narrativ blandt den regerende elite — som er vidt udbredt i hele landets politiske spektrum– da dette i stigende grad giver anledning til antagonistiske tilgange til EU, dets medlemsstater og andre nabolande; er bekymret over den dybe polarisering af tyrkisk politik, der forstærkes af det nye præsidentsystem og den stigende brug af polariserende populistiske narrativer, som yderligere splitter det tyrkiske samfund og hæmmer dialogen og forsoningen mellem parterne; er bekymret over den religiøse konservatismes voksende indflydelse på det politiske liv, der er i modstrid med landets mangeårige sekulære tradition; er i denne henseende bekymret over, at Direktoratet for Religiøse Anliggender (Diyanet) spiller en voksende rolle og disponerer over stadig flere ressourcer inden for alle sfærer af det tyrkiske offentlige liv, herunder uddannelse, og også har en betragtelig tilstedeværelse i udlandet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | er dybt bekymret over de alvorlige konsekvenser, som nylige beslutninger, der er truffet af de tyrkiske myndigheder, har på lokale politikker og lokalt demokrati; fordømmer på det kraftigste afsættelsen og fængslingen af mindst 47 demokratisk valgte borgmestre (herunder borgmestrene i Diyarbakir, Van, Mardin og senest Kars) på grundlag af tvivlsomme beviser og navnlig den arbitrære indsættelse af håndgangne personer, der ikke er folkevalgte, men udpeget af centralregeringen, i deres sted; er af den faste overbevisning, at disse ulovlige beslutninger udgør et direkte angreb på de mest grundlæggende demokratiske principper, som fratager millioner af vælgere deres demokratisk valgte repræsentation; opfordrer Tyrkiet til at genindsætte de afsatte borgmestre i deres embeder; |
| --- | --- |

59.

| 60. | bemærker de politiske, lovgivningsmæssige, økonomiske og administrative foranstaltninger, der er truffet af regeringen for at lamme kommuner ledet af borgmestre fra oppositionspartierne i İstanbul, Ankara, İzmir og sydøst; fordømmer på det kraftigste det øverste valgråds (YSK's) beslutning om at lade borgmestervalget i Istanbul gå om og afvisning af at give borgmestermandater til vindende kandidater fra HDP for i stedet at lade dem gå til kandidater fra AKP, der havde fået næst flest stemmer, hvilket undergraver respekten for valgprocessens legalitet og integritet og rådets uafhængighed af politisk indblanding; |
| --- | --- |

60.

De bredere forbindelser mellem EU og Tyrkiet og den tyrkiske udenrigspolitik

| 61. | minder om den vigtige rolle, som Tyrkiet har spillet og stadig spiller ved at huse næsten fire millioner flygtninge — hvoraf ca. 3,6 millioner er syriske flygtninge, og ca. 360 000 er registrerede flygtninge og asylansøgere fra andre lande ifølge data fra FN's Højkommissariat for Flygtninge — og minder om, at dette er det største flygtningesamfund i verden; noterer sig, at udfordringerne med hensyn til at håndtere denne krise er vokset som følge af covid-19-pandemien; bifalder den indsats, som alle involverede myndigheder, især kommunerne, har gjort for at forbedre integrationen af flygtningebefolkningerne; er af den opfattelse, at EU fortsat bør yde den nødvendige støtte til syriske flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet, herunder gennem fortsat støtte til relevante FN-programmer for flygtningesamfund i Tyrkiet; støtter en objektiv vurdering, herunder en menneskerettighedskonsekvensanalyse, af EU's og Tyrkiets erklæring og samarbejde om flygtninge, asylansøgere og migration, og understreger behovet for, at begge parter overholder deres respektive forpligtelser og de grundlæggende rettigheder som led i gennemførelsesprocessen; understreger, at det ikke er acceptabelt at benytte migranter og flygtninge som politisk løftestang og afpresningsmiddel; fordømmer i denne henseende på det kraftigste Tyrkiets brug af migrationspresset til politiske formål i marts 2020, hvor de tyrkiske myndigheder med vildledende information aktivt opfordrede migranter, flygtninge og asylsøgere til at tage landruten til Europa via Grækenland; bemærker, at i afventning af en fuldstændig og effektiv gennemførelse af tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet (9) over for alle medlemsstater bør de eksisterende bilaterale tilbagetagelsesaftaler og -bestemmelser i lignende aftaler og ordninger med EU-medlemsstaterne gennemføres på passende vis; minder om, at syriske flygtninge kun bør sendes tilbage til Syrien, hvis de vælger at rejse frivilligt og kan vende tilbage til deres oprindelige samfund; |
| --- | --- |

61.

| 62. | bekræfter på ny sin opfordring som udtrykt i beslutningen af 15. april 2015 og opfordrer igen Tyrkiet til at anerkende det armenske folkedrab, så der kan banes vej for en ægte forsoning mellem det tyrkiske og det armenske folk; opfordrer i denne henseende Tyrkiet til at undlade at bruge anti-armensk propaganda og hadefuld tale og til fuldt ud at leve op til sin forpligtelse til at beskytte armensk og anden kulturarv; |
| --- | --- |

62.

| 63. | er overbevist om, at covid-19-pandemien kun kan tackles gennem et globalt samarbejde; mener, at samarbejdet mellem EU og Tyrkiet kan uddybes yderligere i denne henseende, herunder med hensyn til etableringen af bæredygtige forsyningskæder; påskønner Tyrkiets positive rolle med hensyn til at levere værnemidler til en række medlemsstater og andre lande; er bekymret over misbruget af præsidentdekreter og ministerielle afgørelser, der yderligere undergraver legalitetsprincippet i de beslutninger, der træffes for at håndtere covid-19-pandemien; kritiserer de tyrkiske myndigheders angreb på den tyrkiske lægeforening med det formål at bringe kritiske spørgsmål vedrørende regeringens håndtering af covid-19-pandemien til tavshed; fordømmer stærkt misbruget af retssystemet, ulovlige tilbageholdelser, chikane og grundløs strafferetlig efterforskning af journalister, der har rapporteret om manglerne ved Tyrkiets håndtering af covid-19-pandemien; konstaterer, at covid-19-pandemien hurtigt har øget antallet af arbejdsløse og fattige i Tyrkiet; |
| --- | --- |

63.

| 64. | understreger, at en modernisering af toldunionen vil være til gavn for begge parter og holde Tyrkiet økonomisk og normativt forankret i EU ud over at skabe en fornyet mulighed for positiv dialog og samarbejde, skabe bedre lovgivningsmæssige rammer for EU's investeringer i Tyrkiet, herunder en tvistbilæggelsesmekanisme, og fungere som katalysator for skabelsen af flere arbejdspladser i både EU og Tyrkiet og for projekter vedrørende samarbejde om den europæiske grønne pagt; fremhæver, at det under de nuværende omstændigheder — herunder den stadig længere liste over Tyrkiets fravigelser af sine gældende forpligtelser, det forhold, at EU og Tyrkiet i øjeblikket er involveret i en tvist ved Verdenshandelsorganisationen, eller uacceptable opfordringer til at boykotte EU-medlemsstater — lader til, at en modernisering af toldunionen vil være særlig vanskelig, men mener, at man bør lade en dør stå åben for at fremme konstruktive bestræbelser og fornyet dialog om alle udestående spørgsmål og undersøge betingelserne for en modernisering af toldunionen; gentager, at denne modernisering skal baseres på strenge betingelser vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder som foreskrevet i Københavnskriterierne om gode naboskabsforbindelser med EU og alle dets medlemsstater og på en ikke-diskriminerende gennemførelse heraf; minder i denne forbindelse om, at den nuværende toldunion ikke vil nå sit fulde potentiale, før Tyrkiet fuldt ud gennemfører tillægsprotokollen om udvidelse af Ankaraaftalen til at omfatte alle medlemsstater uden forbehold og på en ikke-diskriminerende måde i forhold til alle medlemsstater, og indtil alle eksisterende handelsgnidninger er afviklet; |
| --- | --- |

64.

| 65. | støtter fortsat visumliberaliseringsprocessen, når de fastsatte betingelser er opfyldt; påpeger, at visumliberaliseringen vil være et vigtigt skridt i retning af at lette mellemfolkelige kontakter, og at den er af stor betydning, navnlig for studerende, akademikere, repræsentanter for erhvervslivet og personer med familiemæssig tilknytning i EU's medlemsstater; påskønner det præsidentielle cirkulære af maj 2019, der opfordrer til at fremskynde foranstaltninger, men understreger, at der har været ganske få reelle fremskridt i forbindelse med de seks udestående benchmarks, som Tyrkiet stadig mangler at opfylde; opfordrer Tyrkiets regering til fuldt ud at opfylde disse benchmarks på en ikkediskriminerende måde, herunder med hensyn til alle EU-medlemsstater, og til navnlig at fokusere på antiterrorloven og databeskyttelsesloven; |
| --- | --- |

65.

| 66. | bemærker, at det er vigtigt for både Tyrkiet, EU og medlemsstaterne at opretholde en tæt dialog og et tæt samarbejde om udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål; anerkender, at Tyrkiet som ethvert andet selvstændigt land har ret til at føre sin egen udenrigspolitik i overensstemmelse med sine interesser og mål; mener imidlertid, at Tyrkiet som kandidatland til EU-medlemskab bør sigte mod i stigende grad at afpasse sin udenrigspolitik efter EU's inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP); beklager dybt, at Tyrkiet tværtimod gentagne gange har valgt at handle ensidigt og konsekvent kollidere med EU's prioriteter på en lang række udenrigspolitiske områder, og at de områder, hvor Tyrkiet er på linje med FUSP, som følge heraf på nuværende tidspunkt begrænser sig til blot 14 %; opfordrer Tyrkiet til at sigte på et tæt samarbejde med og yderligere tilpasning til EU om udenrigs-, forsvars- og sikkerhedsspørgsmål, herunder samarbejde om terrorbekæmpelse; minder om, at Tyrkiet længe har været medlem af NATO-alliancen og har en beliggenhed af central geostrategisk betydning for bevarelsen af den regionale sikkerhed og styrkelsen af den europæiske sikkerhed; understreger, at Tyrkiet som NATO-allieret bør tilskyndes til at handle i overensstemmelse med NATO-traktaten, som fastslår, at medlemmerne i deres internationale relationer bør afstå fra at true eller anvende magt på måder, der ikke er forenelige med FN's formål; bemærker endvidere, at EU's medlemsstater og Tyrkiet fortsat samarbejder om spørgsmål af (militær)strategisk betydning i NATO-regi; minder endvidere om, at EU og NATO fortsat er Tyrkiets mest pålidelige langsigtede partnere i det internationale sikkerhedssamarbejde, og opfordrer Tyrkiet til at fastholde politisk kohærens i sin udenrigs- og sikkerhedspolitik i betragtning af sin rolle som både NATO-medlem og EU-kandidatland og til på ny at bekræfte sit fulde engagement i NATO som sit eneste sikkerhedsanker; opfordrer til en transatlantisk dialog med den nye amerikanske regering om forbindelserne med Tyrkiet med henblik på at vedtage en fælles politik over for og med Tyrkiet og styrke vores samarbejde og konvergens i værdier og interesser; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger, at uanset hvilke krav Tyrkiet måtte have, så bør disse gøres gældende gennem diplomati og dialog baseret på international lovgivning, og at ethvert forsøg på at lægge pres på andre lande gennem magtanvendelse, trusler eller fjendtlig og fornærmende retorik, navnlig over for EU og dets medlemsstater, er uacceptabelt og upassende for et EU-kandidatland; opfordrer i den forbindelse Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til at indtage en fast holdning over for enhver utilbørlig sprogbrug fra tyrkiske regeringsrepræsentanters side mod EU og dets medlemsstater; |
| --- | --- |

67.

| 68. | er dybt bekymret over Tyrkiets uhørt ulovlige adfærd i det østlige Middelhavsområde, udvist af et EU-kandidatland over for EU-medlemsstater, og over de dermed forbundne sikkerheds- og stabilitetsrisici; udtrykker sin stærke fordømmelse af Tyrkiets ulovlige aktiviteter i græsk og cypriotisk farvand samt dets krænkelser af græsk luftrum, herunder overflyvninger af beboede områder, og græsk territorialfarvand, hvilket er en krænkelse af såvel en EU-medlemsstats suveræne rettigheder og af folkeretten; udtrykker sin fulde solidaritet med Grækenland og Cypern; bekræfter på ny Republikken Cyperns ret til at indgå bilaterale aftaler om sin eksklusive økonomiske zone og til at udforske og udnytte sine naturressourcer i fuld overensstemmelse med den relevante folkeret; udtrykker alvorlig bekymring over de ulovlige tyrkiske fiskeriaktiviteter i græsk territorialfarvand i Det Ægæiske Hav og den tyrkiske fiskeriflådes uregulerede og urapporterede fiskeriaktiviteter i internationalt farvand i Det Ægæiske Hav og det østlige Middelhavsområde; opfordrer indtrængende Tyrkiet og alle involverede interessenter til at engagere sig i god tro i en fredelig tvistbilæggelse og til at afholde sig fra enhver ensidig og illegal handling eller trussel; understreger, at en bæredygtig konfliktløsning kun kan findes gennem dialog, diplomati og forhandlinger i en ånd af velvilje og i overensstemmelse med folkeretten; opfordrer alle parter til med ægte kollektivt engagement at indgå i forhandlinger om afgrænsning af eksklusive økonomiske zoner og kontinentalsoklen i god tro og under fuld overholdelse af folkeretten og princippet om gode naboskabsforbindelser; konstaterer med beklagelse, at den »casus belli«, som Tyrkiets Store Nationalforsamling erklærede over for Grækenland i 1995, stadig ikke er blevet trukket tilbage; glæder sig over den nye runde af sonderende drøftelser mellem Grækenland og Tyrkiet efter fem års stilstand, der bl.a. har til formål at behandle afgrænsningen af kontinentalsoklen og den eksklusive økonomiske zone i overensstemmelse med folkeretten; gentager sin opfordring til den tyrkiske regering om at undertegne og ratificere De Forenede Nationers havretskonvention, som er en del af gældende EU-ret; glæder sig over og støtter fuldt ud Det Europæiske Råds forslag om en multilateral konference om det østlige Middelhavsområde med henblik på at skabe en platform for bilæggelse af tvister gennem dialog, og opfordrer NF/HR til at iværksætte den snarest muligt; gentager sin opfordring til Rådet om at holde sig parat til at udarbejde en liste med yderligere sektorspecifikke og målrettede sanktioner i fravær af væsentlige fremskridt eller nye perspektiver i engagementet med Tyrkiet; bemærker, at Rådets konklusioner af 15. juli 2019 om — på baggrund af Tyrkiets fortsatte og nye ulovlige boreaktiviteter — indtil videre ikke at afholde møder i associeringsrådet eller yderligere møder som led i dialogen på højt plan mellem EU og Tyrkiet — sammen med Rådets afgørelse (FUSP) 2019/1894 af 11. november 2019 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Tyrkiets ikketilladte boreaktiviteter i det østlige Middelhav (10) — er første gang, hvor sådanne reaktioner er blevet vurderet at være nødvendige i betragtning af et kandidatlands adfærd; opfordrer indtrængende Tyrkiet til at engagere sig i en fredelig bilæggelse af tvister og til at afstå fra ensidige og ulovlige handlinger eller trusler, da dette har en negativ indvirkning på de gode naboskabsforbindelser med EU og dets medlemsstater; opfordrer NF/HR til at overveje at udnævne en særlig EU-udsending for det østlige Middelhavsområde med henblik på at lette de diplomatiske outreachaktiviteter over for Tyrkiet; |
| --- | --- |

68.

| 69. | fordømmer på det kraftigste erklæringen fra formanden for den tyrkiske nationalforsamling om, at Tyrkiet ved et simpelt præsidentdekret kunne trække sig ud af Montreuxkonventionen, en vigtig international aftale om fri international sejlads i Dardanelles- og Bosphorusstrædet; bemærker, at denne erklæring følger efter Tyrkiets tidligere bestræbelser på at anfægte gyldigheden af Lausanne-fredstraktaten og dermed undergrave den internationale fred og stabilitet i et bredere område, herunder navnlig Tyrkiets nabolande; |
| --- | --- |

69.

| 70. | udtrykker sin stærke fordømmelse af den delvise, ulovlige genåbning af Varosha-kvarteret i byen Famagusta, der undergraver den gensidige tillid og dermed udsigten til genoptagelse af de direkte forhandlinger om en samlet løsning på Cypern-spørgsmålet ved at forværre situationen på stedet, skabe øget splittelse og konsolidere den permanente deling af Cypern; advarer mod enhver ændring af status quo i Varosha i strid med FN's Sikkerhedsråds resolutioner; opfordrer indtrængende Tyrkiet til at omgøre denne beslutning og undgå enhver ensidig handling, der kan skabe yderligere spændinger på øen, i overensstemmelse med den nylige opfordring fra FN's Sikkerhedsråd; opfordrer Tyrkiet til at trække sine tropper ud af Cypern, overdrage Varosha-området til dets retmæssige indbyggere under FN's midlertidige administration i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 550 (1984) og afholde sig fra handlinger, der søger at ændre øens demografiske balance gennem en politik med ulovlige bosættelser; gentager sin opfordring til Tyrkiet om at forpligte sig på og bidrage til en samlet løsning i overensstemmelse med de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, herunder om tilbagelevering af ejendom og bevarelse af religiøse steder; beklager, at de øverste tyrkiske myndigheder har bakket op om tostatsløsningen ud fra politiske og nationalistiske motiver, og opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til konkret at forpligte sig på FN's generalsekretærs opfordring til at genoptage forhandlingerne; opfordrer indtrængende de berørte parter til at genoptage forhandlingerne om genforening af Cypern under FN's generalsekretærs auspicier så hurtigt som muligt og fra det punkt, de var kommet til, og bygge videre på de aftaler, der allerede blev indgået som led i Crans-Montana-processen i 2017; opfordrer EU og medlemsstaterne til at spille en mere aktiv rolle i at bringe disse forhandlinger til en vellykket afslutning; gentager sin støtte til en retfærdig, omfattende og holdbar løsning på grundlag af en føderation bestående af to zoner og to samfund med fælles juridisk personlighed på internationalt plan, fælles suverænitet og fælles statsborgerskab og med politisk ligestilling af de to befolkningsgrupper som defineret i de relevante resolutioner fra FN's Sikkerhedsråd, i overensstemmelse med folkeretten, EU-retten og på grundlag af respekt for de principper, som Unionen er bygget på; er fast overbevist om, at en bæredygtig konfliktløsning kun kan findes gennem dialog, diplomati og forhandlinger i en ånd af velvilje og i overensstemmelse med folkeretten; er ikke i tvivl om, at en holdbar løsning på Cypern-problemet vil være til gavn for alle lande i regionen; understreger behovet for, at EU-lovgivningen gennemføres på hele øen, når Cypern-problemet er løst; understreger desuden vigtigheden af at engagere de demokratiske kræfter i den tyrkisk-cypriotiske befolkningsgruppe; bifalder det vigtige arbejde, der udføres af topartskomitéen for forsvundne personer, som beskæftiger sig med både tyrkisk-cypriotiske og græsk-cypriotiske savnede personer, og gentager sin påskønnelse af, at der allerede i nogle år er blevet givet forbedret adgang til relevante steder, herunder militære områder; opfordrer Tyrkiet til at bistå komitéen for forsvundne personer ved at fremskaffe oplysninger fra sine militære arkiver; beklager Tyrkiets fortsatte afvisning af at overholde luftfartslovgivningen og etablere en kommunikationskanal mellem flyvekontrolcentrene i Tyrkiet og Republikken Cypern, hvilket medfører reelle sikkerhedsrisici og farer som påpeget af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur og International Federation of Air Line Pilots Associations; mener, at dette kunne være et område, hvor Tyrkiet kunne bevise sit engagement i tillidsskabende foranstaltninger, og opfordrer Tyrkiet til at samarbejde ved fuldt ud at gennemføre EU's luftfartslovgivning; minder om sin holdning som udtrykt i tidligere beslutninger om indførelse af et initiativ i Rådet for alle EU-medlemsstater til at standse udstedelsen af tilladelser til våbeneksport til Tyrkiet i overensstemmelse med Rådets fælles holdning 2008/944/CFSP; |
| --- | --- |

70.

| 71. | udtrykker sin stærke fordømmelse af de tyrkiske militære interventioner i Syrien, som udgør grove krænkelser af folkeretten og risikerer at underminere stabiliteten og sikkerheden i regionen som helhed; opfordrer Tyrkiets regering til at bringe sin ulovlige besættelse af det nordlige Syrien og Afrin til ophør og til at trække sine militære og paramilitære stedfortræderstyrker tilbage; gentager, at sikkerhedsmæssige bekymringer ikke kan retfærdiggøre ensidige militære aktioner i et fremmed land; minder om, at der ikke findes nogen holdbar militær løsning på Idlib-spørgsmålet — kun en politisk; udtrykker sin store bekymring over og stærke fordømmelse af overførslerne af krigere og lejesoldater fra jihadistgrupper i det nordlige Syrien til Libyen og til konflikten i Nagorno-Karabakh; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at skabe de rette betingelser for, at fordrevne befolkningsgrupper i Syrien kan vende tilbage til deres hjem og give dem lov til at gøre det; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opfordrer Tyrkiet til fortsat at engagere sig i en fredelig løsning af konflikten i Libyen under FN's auspicier og til fuldt ud at tilslutte sig den våbenembargo, som UNSC har indført; roser det arbejde, der udføres af Den Europæiske Unions militæroperation i Middelhavsområdet (EUNAVFOR MED IRINI), og dens bestræbelser på at opretholde den pålagte våbenembargo og forebygge menneske- og narkotikahandel; beklager, at Tyrkiet i mindst to tilfælde har nægtet at lade personel fra EUNAVFOR MED IRINI inspicere skibe, der var på vej fra Tyrkiet til Libyen; opfordrer derfor Tyrkiet til at samarbejde fuldt ud med EUNAVFOR MED IRINI, der opererer i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 2292 og 2526, som er bindende for alle FN's medlemsstater, herunder Republikken Tyrkiet; opfordrer i samme forbindelse Rådet til at igangsætte et samarbejde mellem EUNAVFOR MED IRINI og NATO's Operation Sea Guardian for at sikre, at operation IRINI råder over det nødvendige udstyr og personel til effektivt at udføre kerneopgaverne med at overvåge bevægelser og aktiviteter på land, til søs og i luften og bidrage til fuld gennemførelse af den våbenembargo, som FN's Sikkerhedsråd har indført; understreger nødvendigheden af at opretholde våbenhvilen og for en øjeblikkelig og betingelsesløs tilbagetrækning af alle udenlandske styrker og lejesoldater fra hele Libyens territorium i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolutioner; udtrykker sin stærke fordømmelse af undertegnelsen af de to aftalememoranda mellem Tyrkiet og Libyen om omfattende sikkerhedsmæssigt og militært samarbejde og om afgrænsning af havområder, der er indbyrdes forbundne og i klar strid med både folkeretten og relevante UNSC-resolutioner; |
| --- | --- |

72.

| 73. | finder det forkasteligt, at Tyrkiet i stedet for at opfordre parterne til at indstille voldshandlingerne og genoptage de fredelige forhandlinger til støtte for den indsats, der gøres af formændene for OSCE's Minskgruppe, betingelsesløst støtter Aserbajdsjans militære aktioner i den nylige konflikt i Nagorno-Karabakh ved at anvende provokerende retorik og dermed give næring til spændingerne i stedet for at mindske dem; fordømmer overførslen af fremmedkrigere fra Syrien og andre steder til Nagorno-Karabakh, som bekræftet af de lande, der er medformænd i OSCE's Minskgruppe, og opfordrer Tyrkiet til at afstå fra enhver aktivitet og retorik, der yderligere kan forværre spændingerne i det sydlige Kaukasus, og til at støtte den internationale dialog og fredsprocessen under ledelse af OSCE's Minskgruppe; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer StratCom-afdelingen i EU-Udenrigstjenesten til at dokumentere mistanker om tyrkisk misinformation over for EU, navnlig i Afrika og i MENA-regionen, og at rapportere resultaterne til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

74.

Vejen frem for forbindelserne mellem EU og Tyrkiet

| 75. | anser det for at være på høje tid at reflektere seriøst over status i EU's forbindelser med Tyrkiet og fastlægge en omfattende, samlet og sammenhængende strategi på mellemlang til lang sigt for alle EU's institutioner og medlemsstater; opfordrer Tyrkiet til at indgå i en konstruktiv, bona fide-baseret dialog — herunder om udenrigspolitiske spørgsmål, hvor Tyrkiet og EU har været på modsatrettet kurs — med henblik på endnu en gang at finde et fælles grundlag og en fælles forståelse med EU, genoptage dialogen og samarbejdet om gode naboskabsforbindelser og genoptage reformprocessen i Tyrkiet med særligt henblik på spørgsmålet om grundlæggende rettigheder; mener, at EU fortsat bør forfølge alle muligheder for dialog, fælles forståelse og holdningsmæssig konvergens med Tyrkiet, men gentager, at EU i modsat fald og i tilfælde af fornyede ensidige skridt eller provokationer i strid med folkeretten bør anvende alle de instrumenter og muligheder, det har til rådighed, herunder målrettede sanktioner som en sidste udvej, som ikke bør have en negativ indvirkning på det tyrkiske folk eller civilsamfund eller på flygtninge i Tyrkiet; |
| --- | --- |

75.

| 76. | mener, at EU ikke bør forveksle Tyrkiet med dets nuværende regerings politikker, og understreger derfor, at EU fortsat bør være engageret i at støtte Tyrkiets civilsamfund med sigte på at beskytte og fremme de demokratiske værdier og principper, menneskerettighederne og retsstatsprincippet under hensyntagen til det stærke proeuropæiske engagement og den stærke europæiske identitet i det tyrkiske samfund som helhed; opfordrer i den forbindelse alle EU-institutioner, navnlig Rådet, til at sætte menneskerettighedsdimensionen og situationen for de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet i Tyrkiet i centrum for deres indsats over for landet; noterer sig den nylige fælles meddelelse om status for de politiske, økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem EU og Tyrkiet (JOIN(2021)0008) som en koncis opsummering af den nuværende situation; beklager, at tilbagegangen for demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Tyrkiet ikke i tilstrækkelig grad blev adresseret i Det Europæiske Råds konklusioner fra marts 2021; understreger, at retsstats- og menneskerettighedsdimensionen bør stå i centrum for vurderingen af vores politik over for Tyrkiet; opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at benytte menneskerettigheds- og retsstatsdimensionen som et af de centrale kriterier ved udformningen af de næste mulige skridt i forbindelserne mellem EU og Tyrkiet; fremhæver, at dette kan bidrage til at vende den tilbagegang for de grundlæggende frihedsrettigheder, der på det seneste er observeret i Tyrkiet, og vil sende et opmuntrende budskab til den store proeuropæiske og prodemokratiske del af det tyrkiske samfund; |
| --- | --- |

76.

| 77. | er af den opfattelse, at både EU og Tyrkiet er opmærksomme på behovet for og vigtigheden af at søge en konstruktiv og respektfuld holdning i deres forbindelser, og at en styrkelse af kommunikationen og dialogen på alle niveauer er afgørende for at genskabe et tillidsfuldt forhold mellem EU og Tyrkiet som et solidt og varigt fundament for en konstruktiv udvikling og konstant forbedring af borgernes liv og bevarelse af freden; mener, at andre kommunikationskanaler bør styrkes, herunder blandt kommuner — til støtte for det relevante arbejde, som udføres af Regionsudvalget — og inden for universitetsverdenen, kultur og journalistik; opfordrer alle EU-institutioner og medlemsstater til at gøre en fælles indsats for at tage konkrete skridt i denne henseende og opfordrer Kommissionen til at aflægge rapport om sådanne skridt i sin næste rapport om forbindelserne mellem EU og Tyrkiet; bemærker, at det seneste Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Tyrkiet afholdt sit 78. møde i Ankara den 19.-20. december 2018; beklager denne periode med ubegrundet passivitet i Det Blandede Udvalg og udtrykker derfor håb om en hurtig genoptagelse af møderne mellem Tyrkiets Store Nationalforsamling og Europa-Parlamentet i dette regi som en vigtig ramme for drøftelser og deeskalering; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer til et møde mellem EU's og Tyrkiets ledere efter en reel proces med deeskalering af spændingerne, med henblik på en revision af de nuværende rammer eller en undersøgelse af nye, mere effektive modeller for forbindelserne mellem EU og Tyrkiet; |
| --- | --- |

78.

| 79. | mener, at begge parter som et nødvendigt skridt for at forbedre den overordnede tilstand i relationerne er nødt til anvende en respektfuld sprogbrug, gøre en indsats for at bekæmpe eksisterende fordomme og fejlopfattelser og åbne for en mere objektiv og helhedsorienteret hensyntagen til den anden parts image i de respektive offentlige opinioner, således at den stadige forværring af de gensidige opfattelser kan vendes til noget bedre; opfordrer i den henseende Kommissionen til at lancere en kommunikationspolitik over det tyrkiske samfund med sigte på at højne bevidstheden omkring EU, levere objektiv information om EU's politikker og genskabe de tyrkiske borgere opfattelse af EU; understreger, at en krigerisk og aggressiv retorik kun bestyrker de yderliggående holdninger på begge sider, og at en rent konfrontatorisk tilgang er en gave til de kræfter, der sigter på at skabe splittelse mellem Tyrkiet og EU; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, formanden for Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Republikken Tyrkiets præsident, regering og parlament og anmoder Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om at oversætte Kommissionens 2020-rapport om Tyrkiet og denne beslutning til tyrkisk og sende en kopi til Parlamentet. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  EUT C 328 af 6.9.2016, s. 2.

(2)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 58.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0017.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0049.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0230.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0332.

(7)  Aftale af 12. september 1963 om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet (EFT L 361 af 31.12.1977, s. 29).

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EUT L 26 af 28.1.2012, s. 1).

(9)  Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Tyrkiet om tilbagetagelse af personer, der er bosiddende uden tilladelse (EUT L 134 af 7.5.2014, s. 3).

(10)  EUT L 291 af 12.11.2019, s. 4.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/100

---

P9_TA(2021)0244

Rapporter 2019-2020 om Montenegro

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens rapporter 2019-2020 om Montenegro (2019/2173(INI))

(2022/C 15/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side (1), som trådte i kraft den 1. maj 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Montenegro på den anden side (1), som trådte i kraft den 1. maj 2010,

| — | der henviser til Montenegros ansøgning af 15. december 2008 om medlemskab af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til Montenegros ansøgning af 15. december 2008 om medlemskab af Den Europæiske Union,

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse af 9. november 2010 om Montenegros ansøgning om medlemsskab af Den Europæiske Union (COM(2010)0670), Det Europæiske Råds afgørelse af 16.-17. december 2010 om at give Montenegro status som kandidatland og Det Europæiske Råds afgørelse af 29. juni 2012 om at indlede forhandlinger med Montenegro om tiltrædelse af EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse af 9. november 2010 om Montenegros ansøgning om medlemsskab af Den Europæiske Union (COM(2010)0670), Det Europæiske Råds afgørelse af 16.-17. december 2010 om at give Montenegro status som kandidatland og Det Europæiske Råds afgørelse af 29. juni 2012 om at indlede forhandlinger med Montenegro om tiltrædelse af EU,

| — | der henviser til Montenegros tiltrædelse af NATO den 5. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Montenegros tiltrædelse af NATO den 5. juni 2017,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003,

| — | der henviser til Sofiaerklæringen af 17. maj 2018 fra topmødet mellem EU og Vestbalkan og den prioriterede Sofiadagsorden, der var vedføjet denne erklæring, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sofiaerklæringen af 17. maj 2018 fra topmødet mellem EU og Vestbalkan og den prioriterede Sofiadagsorden, der var vedføjet denne erklæring,

| — | der henviser til Berlinprocessen, som blev igangsat den 28. august 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Berlinprocessen, som blev igangsat den 28. august 2014,

| — | der henviser til sin beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Montenegro (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. november 2018 om Kommissionens 2018-rapport om Montenegro (2),

| — | der henviser til erklæringen og henstillingerne fra det 18. møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Montenegro, der blev afholdt i Podgorica den 25.og 26. februar 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen og henstillingerne fra det 18. møde i Det Parlamentariske Stabiliserings- og Associeringsudvalg EU-Montenegro, der blev afholdt i Podgorica den 25.og 26. februar 2020,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Styrkelse af tiltrædelsesprocessen — Et troværdigt EU-perspektiv for landene på Vestbalkan« (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Styrkelse af tiltrædelsesprocessen — Et troværdigt EU-perspektiv for landene på Vestbalkan« (COM(2020)0057),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. maj 2019 med titlen »2019-meddelelse om EU's udvidelsesstrategi« (COM(2019)0260), som blev ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Rapport for 2019 om Montenegro« (SWD(2019)0217), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. maj 2019 med titlen »2019-meddelelse om EU's udvidelsesstrategi« (COM(2019)0260), som blev ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Rapport for 2019 om Montenegro« (SWD(2019)0217),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 med titlen »2020-meddelelse om EU's udvidelsesstrategi« (COM(2020)0660), som blev ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Rapport for 2020 om Montenegro« (SWD(2020)0353), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 med titlen »2020-meddelelse om EU's udvidelsesstrategi« (COM(2020)0660), som blev ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Rapport for 2020 om Montenegro« (SWD(2020)0353),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 med titlen »En økonomisk plan og investeringsplan for Vestbalkan« (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 med titlen »En økonomisk plan og investeringsplan for Vestbalkan« (COM(2020)0641),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 8. april 2020 med titlen »Meddelelse om EU's globale svar på covid-19-krisen« (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 8. april 2020 med titlen »Meddelelse om EU's globale svar på covid-19-krisen« (JOIN(2020)0011),

| — | der henviser til Kommissionens vurdering af 21. april 2020 af Montenegros økonomiske reformprogram (2020-2022) (SWD(2020)0066) og til de fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU, Vestbalkan og Tyrkiet, som blev vedtaget af Rådet den 19. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens vurdering af 21. april 2020 af Montenegros økonomiske reformprogram (2020-2022) (SWD(2020)0066) og til de fælles konklusioner fra den økonomiske og finansielle dialog mellem EU, Vestbalkan og Tyrkiet, som blev vedtaget af Rådet den 19. maj 2020,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2020 med titlen »Støtte til Vestbalkan til bekæmpelsen af covid-19 og genopretningen efter pandemien« (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2020 med titlen »Støtte til Vestbalkan til bekæmpelsen af covid-19 og genopretningen efter pandemien« (COM(2020)0315),

| — | der henviser til det femte møde på stedfortræderplan i tiltrædelseskonferencen med Montenegro den 30. juni 2020 i Bruxelles, hvor forhandlingerne om det senest screenede kapitel, kapitel 8, »Konkurrencepolitik« blev indledt, |
| --- | --- |

—

der henviser til det femte møde på stedfortræderplan i tiltrædelseskonferencen med Montenegro den 30. juni 2020 i Bruxelles, hvor forhandlingerne om det senest screenede kapitel, kapitel 8, »Konkurrencepolitik« blev indledt,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om landet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om landet,

| — | der henviser til erklæringen om foreløbige resultater og konklusioner fra den internationale valgobservationsmission under OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) til parlamentsvalget den 30. august 2020 i Montenegro, der blev udsendt den 11. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om foreløbige resultater og konklusioner fra den internationale valgobservationsmission under OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) til parlamentsvalget den 30. august 2020 i Montenegro, der blev udsendt den 11. december 2020,

| — | der henviser til sin henstilling af 19. juni 2020 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Vestbalkan efter topmødet i 2020 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 19. juni 2020 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Vestbalkan efter topmødet i 2020 (3),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra topmødet den 28. januar 2020 mellem Europa-Parlamentet og formændene for parlamenterne på Vestbalkan, der blev indkaldt af Europa-Parlamentets formand med lederne af parlamenterne på Vestbalkan, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra topmødet den 28. januar 2020 mellem Europa-Parlamentet og formændene for parlamenterne på Vestbalkan, der blev indkaldt af Europa-Parlamentets formand med lederne af parlamenterne på Vestbalkan,

| — | der henviser til Zagreberklæringen, der blev vedtaget på topmødet mellem EU og Vestbalkan, og som fandt sted via videokonference den 6. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Zagreberklæringen, der blev vedtaget på topmødet mellem EU og Vestbalkan, og som fandt sted via videokonference den 6. maj 2020,

| — | der henviser til topmøderne mellem EU og Vestbalkan inden for rammerne af Berlinprocessen den 5. juli 2019 i Poznań og den 10. november 2020 i Sofia, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmøderne mellem EU og Vestbalkan inden for rammerne af Berlinprocessen den 5. juli 2019 i Poznań og den 10. november 2020 i Sofia,

| — | der henviser til den anden landeovervågningsrapport om Montenegro (femte overvågningscyklus) fra Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance, som blev offentliggjort i september 2017, og til konklusionerne om Montenegro vedrørende status for gennemførelsen af henstillingerne fra 2017, som blev offentliggjort i juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den anden landeovervågningsrapport om Montenegro (femte overvågningscyklus) fra Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance, som blev offentliggjort i september 2017, og til konklusionerne om Montenegro vedrørende status for gennemførelsen af henstillingerne fra 2017, som blev offentliggjort i juni 2020,

| — | der henviser til erklæringen fra partnerne på Vestbalkan om integration af romaer i EU's udvidelsesproces af 5. juli 2019 og strategien for social inklusion af romaer og balkan-egyptere i Montenegro 2016-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra partnerne på Vestbalkan om integration af romaer i EU's udvidelsesproces af 5. juli 2019 og strategien for social inklusion af romaer og balkan-egyptere i Montenegro 2016-2020,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0131/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0131/2021),

| A. | der henviser til, at hvert kandidatland vurderes individuelt på grundlag af dets egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at hvert kandidatland vurderes individuelt på grundlag af dets egne resultater, og at hastigheden og kvaliteten af reformer afgør tidsplanen for tiltrædelsen;

| B. | der henviser til, at ethvert europæisk land i henhold til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union kan ansøge om at blive medlem af Unionen, forudsat at landet overholder alle Københavnskriterierne, herunder respekt for og beskyttelse af mindretal; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ethvert europæisk land i henhold til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union kan ansøge om at blive medlem af Unionen, forudsat at landet overholder alle Københavnskriterierne, herunder respekt for og beskyttelse af mindretal;

| C. | der henviser til, at demokrati og retsstatsprincippet er grundlæggende værdier, som EU bygger på, og som står i centrum for udvidelsesprocessen og stabiliserings- og associeringsprocesserne; der henviser til, at der er behov for reformer for at imødegå de udfordringer, der stadig findes på disse områder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at demokrati og retsstatsprincippet er grundlæggende værdier, som EU bygger på, og som står i centrum for udvidelsesprocessen og stabiliserings- og associeringsprocesserne; der henviser til, at der er behov for reformer for at imødegå de udfordringer, der stadig findes på disse områder;

| D. | der henviser til, at Montenegro i øjeblikket er det land, der er nået længst i sin forhandlingsproces, idet det har åbnet alle 33 screenede kapitler i den gældende EU-ret, hvoraf forhandlingen om tre er blevet foreløbigt lukket; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Montenegro i øjeblikket er det land, der er nået længst i sin forhandlingsproces, idet det har åbnet alle 33 screenede kapitler i den gældende EU-ret, hvoraf forhandlingen om tre er blevet foreløbigt lukket;

| E. | der henviser til, at Montenegro fortsat har opnået gode resultater med hensyn til at gennemføre forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Montenegro fortsat har opnået gode resultater med hensyn til at gennemføre forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen;

| F. | der henviser til, at parlamentsvalget den 30. august 2020 resulterede i den første magtoverdragelse inden for demokratiske rammer i landet siden indførelsen af flerpartisystemet; der henviser til, at overdragelsen foregik på en ordentlig måde; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at parlamentsvalget den 30. august 2020 resulterede i den første magtoverdragelse inden for demokratiske rammer i landet siden indførelsen af flerpartisystemet; der henviser til, at overdragelsen foregik på en ordentlig måde;

| G. | der henviser til, at den tidligere regering anerkendte valgresultatet og magtoverdragelsen og dermed bekræftede det niveau af demokratisk modenhed og fremskridt, der er opnået i Montenegro; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den tidligere regering anerkendte valgresultatet og magtoverdragelsen og dermed bekræftede det niveau af demokratisk modenhed og fremskridt, der er opnået i Montenegro;

| H. | der henviser til, at EU er Montenegros største handelspartner med 37 % af den samlede eksport og 47 % af den samlede import af varer med en handelsvolumen på 1,38 mia. EUR i 2019; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU er Montenegros største handelspartner med 37 % af den samlede eksport og 47 % af den samlede import af varer med en handelsvolumen på 1,38 mia. EUR i 2019;

| I. | der henviser til, at EU er den største leverandør af finansiel bistand til Montenegro, og at Montenegro modtager førtiltrædelsesbistand under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) med et samlet beløb på 504,9 mio. EUR mellem 2007 og 2020; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU er den største leverandør af finansiel bistand til Montenegro, og at Montenegro modtager førtiltrædelsesbistand under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) med et samlet beløb på 504,9 mio. EUR mellem 2007 og 2020;

| J. | der henviser til, at EU mobiliserede 38 mio. EUR i umiddelbar støtte til Vestbalkan til at tackle den sundhedsmæssige nødsituation forårsaget af covid-19; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU mobiliserede 38 mio. EUR i umiddelbar støtte til Vestbalkan til at tackle den sundhedsmæssige nødsituation forårsaget af covid-19;

| K. | der henviser til, at EU nåede til enighed om en omfordeling af 374 mio. EUR fra IPA med henblik på at bidrage til at afbøde de socioøkonomiske påvirkninger af covid-19 på Vestbalkan; der henviser til, at Kommissionen og Montenegro aftalte et beløb på 53 mio. EUR; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU nåede til enighed om en omfordeling af 374 mio. EUR fra IPA med henblik på at bidrage til at afbøde de socioøkonomiske påvirkninger af covid-19 på Vestbalkan; der henviser til, at Kommissionen og Montenegro aftalte et beløb på 53 mio. EUR;

| L. | der henviser til, at Montenegro også fik tilbudt en makrofinansiel bistandspakke til en værdi af 60 mio. EUR, og at der siden 1999 er blevet ydet 804 mio. EUR via lån fra Den Europæiske Investeringsbank; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Montenegro også fik tilbudt en makrofinansiel bistandspakke til en værdi af 60 mio. EUR, og at der siden 1999 er blevet ydet 804 mio. EUR via lån fra Den Europæiske Investeringsbank;

| M. | der henviser til, at Kommissionen vedtog en pakke på 70 mio. EUR under IPA II som hjælp til at finansiere landene på Vestbalkans adgang til covid-19-vacciner indkøbt af EU's medlemsstater; der henviser til, at Montenegro i oktober 2020 underskrev en aftale under COVAX-initiativet om at modtage 248 800 doser af disse vacciner; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen vedtog en pakke på 70 mio. EUR under IPA II som hjælp til at finansiere landene på Vestbalkans adgang til covid-19-vacciner indkøbt af EU's medlemsstater; der henviser til, at Montenegro i oktober 2020 underskrev en aftale under COVAX-initiativet om at modtage 248 800 doser af disse vacciner;

| N. | der henviser til, at romaer og balkan-egyptere er blevet særlig hårdt ramt under covid-19-pandemien, da de fortsat er ofre for dybt rodfæstede fordomme både i sociale og faglige sammenhænge; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at romaer og balkan-egyptere er blevet særlig hårdt ramt under covid-19-pandemien, da de fortsat er ofre for dybt rodfæstede fordomme både i sociale og faglige sammenhænge;

Engagement i udvidelse

| 1. | glæder sig over Montenegros fortsatte engagement i EU's integrationsproces og dets generelle fremskridt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger betydningen af en hurtig gennemførelse af den reviderede udvidelsesmetodologi baseret på klynger af tematiske forhandlingskapitler og indfasning i de enkelte EU-politikker og -programmer med henblik på at fremskynde den overordnede forhandlingsproces og give klare og håndgribelige incitamenter af direkte interesse for borgerne i Montenegro; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over åbningen af kapitel 8 (konkurrencepolitik) og Montenegros beslutning om at acceptere den reviderede udvidelsesmetode; opfordrer navnlig Montenegro til effektivt at opfylde de foreløbige benchmarks for kapitel 23 og 24, som vil være den næste milepæl, og støtter kraftigt lukningen af tiltrædelseskapitlerne, efterhånden som Montenegro leverer og gennemfører reformer vedrørende de krævede benchmarks; minder om, at tre kapitler er blevet foreløbigt lukket siden åbningen af det første kapitel i december 2012, og opfordrer Montenegro til at sætte klart fokus på at arbejde på at få afsluttet benchmarks i alle andre kapitler; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at valget den 30. august 2020 resulterede i den første magtoverdragelse siden indførelsen af flerpartisystemet under fuld overholdelse af demokratiske standarder og Montenegros forfatning, samt over, at OSCE/ODIHR konstaterede, at valget var blevet gennemført på en effektiv, konkurrencepræget og gennemsigtig måde; bemærker med tilfredshed, at valgresultatet ikke blev bestridt, og at alle valgte parlamentarikere faktisk har påtaget sig deres hverv; udtrykker bekymring over beretningerne om ekstern indflydelse i valgprocessen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over, at den nydannede montenegrinske regering på sin første arbejdsdag havde en drøftelse med medlemmer af Europa-Parlamentet og EU-tjenestemænd; samt den nye regerings udtrykkelige tilsagn om at videreføre EU-integrationen, opfylde de nødvendige standarder for landets fremskridt på vejen mod EU-tiltrædelse og styrke den transatlantiske alliance; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at det er vigtigt ikke at gøre tilbageskridt i forhold til tidligere resultater i reformprocessen, og opfordrer den nye regering til at bruge sit mandat til at fremskynde EU-relaterede reformer og tiltrædelsesforhandlinger; bemærker, at en åben og konstruktiv dialog mellem alle politiske og sociale aktører samt en aftale om nøglespørgsmål vedrørende de generelle fremskridt i landet er nødvendig for Montenegro for at gøre fremskridt på vejen mod EU-tiltrædelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger behovet for samarbejdsorienteret og konstruktiv sameksistens mellem præsidenten, den nye regering og det nye parlament (Skupština) med henblik på at øge Montenegros fremskridt på vejen mod EU-tiltrædelse og yderligere styrke demokratiske fremskridt i landet; opfordrer alle parter til at overholde demokratiske og forfatningsmæssige principper; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over de seneste opinionsundersøgelser, som viser, at et øget antal montenegrinske borgere (76,6 %) støtter landets fremtidige medlemskab af EU som et klart budskab til den nye regering om, at befolkningen ønsker reformer baseret på europæiske værdier; bemærker, at dette er en af de højeste forekomster af offentlig støtte til EU i regionen; glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen har sat fornyet skub i udvidelsen i 2020 med en ny strategi for Vestbalkan og den økonomiske plan og investeringsplanen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | roser Montenegros fremskridt på flere områder af tiltrædelsesforhandlingerne, herunder internationalt politisamarbejde og bekæmpelse af organiseret kriminalitet (herunder de første resultater på områderne menneskehandel og narkotikasmugling); opfordrer myndighederne til at fremskynde politiske og økonomiske reformer, navnlig med hensyn til retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, retsvæsenet, mediefriheden og bekæmpelsen af korruption, hvor der skal gøres yderligere betydelige fremskridt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til, at landene på Vestbalkan, herunder civilsamfundet og unge, inddrages aktivt og på passende vis i konferencen om Europas fremtid, og til, at der tages hensyn til deres bidrag, i betragtning af at de er opsat på at blive EU-medlemsstater i fremtiden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer til at skabe nye muligheder for politisk dialog på højt niveau med landene på Vestbalkan gennem regelmæssige topmøder og intensiverede kontakter mellem ministre og mellem parlamenter fra EU og Vestbalkan med henblik på at styrke udvidelsesprocessens politiske troværdighed og sikre bedre styring og engagement på højt niveau, som også kræves i den reviderede udvidelsesmetodologi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at det er i regeringens interesse at sikre tilstrækkelig repræsentation i udlandet; henviser i denne forbindelse til den verserende udpegelse af chefen for Montenegros mission til EU; |
| --- | --- |

12.

Demokrati og retsstatsprincippet

| 13. | noterer sig resultaterne og konklusionerne fra de internationale observatører fra OSCE/ODIHR og opfordrer myndighederne til at efterleve deres anbefalinger fuldt ud og i god tid inden det næste nationale valg; glæder sig over regeringens vedtagelse af en afgørelse om oprettelse af rådet for kontrol med valglisten; bemærker, at Skupština vedtog en afgørelse om nedsættelse af udvalget for en omfattende valgreform i december 2020, og forventer, at dette udvalg vil påbegynde sit arbejde uden yderligere forsinkelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Montenegro til at afholde lokalvalg samtidig over hele landet for at sikre mere stabilitet for demokratiet, undgå konstant valgkamp og lette det spændte politiske klima; udtrykker skuffelse over, at på trods af en tværpolitisk aftale om at afholde lokalvalg på samme dag er dette problem stadig ikke tilstrækkeligt omhandlet i de lovgivningsmæssige rammer; minder om, at det kræver to tredjedeles flertal at ændre loven om valg af byrådsmedlemmer og parlamentsmedlemmer, hvilket kræver en bred enighed blandt parlamentets partier; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer alle politiske kræfter i det nyvalgte Skupština til at indgå i en konstruktiv, meningsfuld og inklusiv dialog i parlamentet, da dette er nøglen til et vellykket parlamentarisk demokrati; glæder sig over oppositionens beslutning om ikke at boykotte Skupštinas arbejde og gentager, at et velfungerende parlamentarisk demokrati er baseret på både regeringens og oppositionens deltagelse i den parlamentariske beslutningsproces; understreger, at en bred enighed i både det regerende flertal og oppositionen er grundlæggende for at bevæge sig fremad mod tiltrædelse af EU og med hensyn til reformer; opfordrer til foranstaltninger, der er rettet mod at forbedre dialogen og tilliden på tværs af det politiske spektrum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over de nylige udnævnelser til Montenegros delegation til det parlamentariske stabiliserings- og associeringsudvalg EU-Montenegro; opfordrer til, at det parlamentariske stabiliserings- og associeringsudvalgs arbejde genoptages så hurtigt som muligt, og glæder sig over fjernmødet i det parlamentariske stabiliserings- og associeringsudvalg, der efter planen skal afholdes i juni 2021; understreger betydningen af parlamentariske udvekslinger og genoptagelsen af halvårlige møder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over de skridt, der er taget for at forbedre Skupštinas tilsynsrolle og dets gennemsigtighed og åbenhed over for borgerne og civilsamfundet; opfordrer det nyvalgte Skupština til at sikre inklusiv politisk dialog i parlamentet og en stærkere rolle for civilsamfundet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | gentager, at det er vigtigt at fremskynde arbejdet med gennemførelsen af handlingsplanerne for kapitel 23 og 24 og andre strategiske dokumenter vedrørende retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, navnlig gennem en effektiv dialog på tværs af partierne med henblik på at sikre det nødvendige kvalificerede flertal for centrale udnævnelser inden for retsvæsenet og anklagemyndigheden og ved at gennemføre offentlige høringer og eksperthøringer vedrørende ændringer af central lovgivning; udtrykker bekymring over, at arbejdsgruppen om kapitel 24 ikke har holdt møde i løbet af det seneste år; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er bekymret over den seneste udvikling med hensyn til den særlige anklagemyndighed for organiseret kriminalitet og korruption samt over de planlagte ændringer i sammensætningen af anklagerådet; opfordrer Montenegros regering til at ændre afgørende retsakter, herunder i forbindelse med de foreslåede ændringer af loven om anklagemyndigheden og loven om den særlige anklagemyndighed i overensstemmelse med demokratiske normer og etableret europæisk praksis, og til at følge op på Venedigkommissionens udtalelse i denne henseende; understreger, at den særlige anklagemyndigheds uafhængige funktion og integritet er afgørende for Montenegros fremskridt på retsstatsområdet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | beklager de begrænsede fremskridt inden for retsvæsenet og opfordrer de montenegrinske myndigheder til hurtigst muligt at tage fat på de resterende udfordringer med hensyn til retsvæsenets uafhængighed, professionalisme, effektivitet og ansvarlighed ved gennemførelsen af eksisterende lovgivning i overensstemmelse med henstillingerne fra Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) og Venedigkommissionen; understreger, at Montenegro har brug for at gøre yderligere fremskridt med hensyn til retsstatsreformer, herunder ved at fremme og ikke vende gennemførelsen af retsreformen i overensstemmelse med gode demokratiske standarder og praksis; gentager, at som følge af de reformer, der allerede er gennemført, har Montenegro de organer og mekanismer, der skal sikre dommeres og anklageres uafhængighed og ansvarlighed; opfordrer myndighederne til at gøre konsekvent brug af disse mekanismer og bygge videre på det arbejde, der allerede er gjort, for at opnå yderligere resultater og forbedre historikken inden for bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | udtrykker dyb bekymring over domstolsrådets fortolkning af forfatningen, som tolererer den ulovlige genudnævnelse af retsformænd for mere end to perioder; noterer sig, at formanden for højesteret og formændene for byretterne i Bar, Kotor og Plav fratrådte efter opfordringen til, at dommere med flere mandater skulle fratræde, og derved efterlevede de europæiske demokratiske standarder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over, at der er gjort visse fremskridt i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, navnlig med hensyn til styrkelse af politiets kapacitet og professionalisme; opfordrer Montenegro til at fortsætte sine bestræbelser på dette område, navnlig ved at bekæmpe internationalt aktive kriminelle netværk med særligt fokus på bekæmpelse af hvidvaskning af penge, menneskehandel, narkotika- og våbenhandel, ulovlige spil og cigaretsmugling, og gennem sporing af deres mulige forbindelser til politikere og repræsentanter for statslige institutioner; |
| --- | --- |

22.

| 23. | roser vicepremierministerens nylige succes med at arrestere fremtrædende personer, der er involveret i organiseret kriminalitet; fordømmer på det kraftigste dødstrusler mod ham; opfordrer til støtte og beskyttelse af alle embedsmænd, der bekæmper korruption og organiseret kriminalitet, selv med fare for deres eget liv, og udtrykker sin solidaritet med dem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at der fortsat er systemiske mangler i det strafferetlige system, som skal afhjælpes som en prioritet; opfordrer indtrængende myndighederne til at iværksætte konkrete foranstaltninger for at begrænse brugen af forlig til særlige tilfælde for at øge gennemsigtigheden og troværdigheden af retsvæsenets indsats over for organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er alvorligt bekymret over de begrænsede fremskridt i bekæmpelsen af korruption og opfordrer de ansvarlige institutioner til at forbedre landets resultater betydeligt med hensyn til konfiskation af kriminelle aktiver, retsforfølgelse og endelige domfældelser, især i højt profilerede sager, ved at forbedre kvaliteten og uafhængigheden af strafferetlig efterforskning og retshåndhævelse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker en vis positiv udvikling i driften af agenturet for forebyggelse af korruption; understreger imidlertid, at der fortsat er udfordringer med hensyn til dets uafhængighed og prioriteringer, og opfordrer agenturet til at handle uafhængigt og konsekvent gennemføre loven om forebyggelse af korruption; |
| --- | --- |

26.

| 27. | gentager, at der er behov for en solid strafferetlig reaktion på korruption på højt niveau; minder om behovet for en effektiv reaktion på påstået misbrug af statsmidler til politiske partier og ulovlig finansiering af politiske partier; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over bestræbelserne på at gennemføre reformen af den offentlige forvaltning og de resultater, der allerede er opnået; er bekymret over konklusionerne om, at partitilhørsforhold stadig kraftigt påvirker beskæftigelsen i den montenegrinske offentlige sektor, og opfordrer den nye regering til at undgå politisk motiverede afskedigelser og ansættelse af personale i den offentlige forvaltning; opfordrer de montenegrinske myndigheder til at fortsætte deres bestræbelser på at skabe en effektiv offentlig forvaltning og fastholde ekspertise, navnlig med hensyn til EU-tiltrædelsesprocessen, og glæder sig i den forbindelse over gennemsigtige udnævnelsesprocedurer; beklager, at den institutionelle kapacitet for konkurrenceagenturet og agenturet for bekæmpelse af korruption stadig er svag; |
| --- | --- |

28.

| 29. | udtrykker bekymring over ændringerne i loven om tjenestemænd og offentligt ansatte vedtaget i Skupština, som sænker kriterierne for arbejdet i den offentlige forvaltning og kan underminere de fremskridt, der er gjort i den offentlige forvaltning for at gennemføre meritbaseret ansættelse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over den nye regerings løfter om at øge gennemsigtigheden betydeligt på alle områder, herunder de offentlige finanser, og opfordrer den til hurtigst muligt at udvikle og vedtage en forbedret lov om fri adgang til oplysninger; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker den kommende folke- og boligtælling i Montenegro og opfordrer de ansvarlige institutioner til at holde den i overensstemmelse med europæiske standarder og internationale henstillinger; opfordrer indtrængende til at undgå enhver politisering af processen og opfordrer til en undersøgelse af alle beskyldninger vedrørende udenlandsk indblanding i folketællingsproceduren; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer de montenegrinske myndigheder til at være særligt opmærksomme på hvidvaskning af penge, skatteunddragelse og enhver anden kriminel handling inden for rammerne af ordningen med statsborgerskab gennem investeringer, som udløber i 2021; glæder sig over den montenegrinske regerings nylige beslutning om at udfase den inden årets udgang; |
| --- | --- |

32.

Respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne

| 33. | beklager situationen med hensyn til ytringsfrihed og mediefrihed, et område, hvor fem på hinanden følgende rapporter fra Kommissionen har konstateret »ingen fremskridt«, navnlig med hensyn til arbejdet i den offentlig radio- og TV-tjeneste RTCG; fordømmer på det kraftigste alle former for angreb på medierne og intimidering af journalister og opfordrer til en hurtig og effektiv efterforskning af disse, herunder tidligere sager for at sætte en stopper for straffrihed for forbrydelser mod journalister; beklager, at nogle tilfælde af vold mod journalister stadig ikke er opklaret; efterlyser, at der træffes yderligere foranstaltninger for at sikre uafhængigheden af medier og journalister; opfordrer indtrængende Montenegro til at skabe betingelser, der fremmer en effektiv udøvelse af ytringsfriheden, som er en af EU's grundlæggende værdier og et afgørende element i Montenegros EU-tiltrædelsesproces; |
| --- | --- |

33.

| 34. | er bekymret over den høje polarisering af medielandskabet, navnlig den voksende mængde desinformation, som også har til formål at forværre etniske spændinger, fordreje valgprocesser og mindske befolkningens støtte til den euro-atlantiske integration; understreger, at mediekendskab, mediefrihed og -uafhængighed er afgørende for at bekæmpe desinformation; understreger behovet for en forbedret koordinering med henblik på at bekæmpe regionale desinformationskampagner; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer til en styrkelse af det europæiske samarbejde med Montenegro om bekæmpelse af desinformation og cybertrusler og hybride trusler, der har til formål at underminere regionens europæiske perspektiv; er bekymret over Montenegros voksende sårbarhed som følge af stigningen i landets offentlige gæld, navnlig til Kina; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og Montenegros regering til at samarbejde om at finde en løsning på det yderst kontroversielle kinesiske lån til Bar-Boljare-motorvejen, som den tidligere regering har optaget, med henblik på at undgå gældsafhængighed, og at Montenegro skal stille sikkerhed over for de kinesiske kreditorer; insisterer på, at de montenegrinske myndigheder parallelt hermed skal foretage en grundig og gennemsigtig undersøgelse af dette lån og dets udgifter og stille de politisk ansvarlige til regnskab; opfordrer Kommissionen til sammen med internationale finansielle institutioner at finde en rimelig løsning for at støtte Montenegros finanspolitiske bæredygtighed og reformer i overensstemmelse med landets europæiske perspektiv; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Montenegro, EU-medlemsstaterne og Den Europæiske Unions delegation i Montenegro til fortsat at forfølge en mere aktiv og effektiv kommunikationspolitik om det europæiske perspektiv, som er rettet mod både lokale borgere og EU-borgere, og fortsætte deres koordinerede indsats for at øge synligheden af EU-finansierede projekter; opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at støtte oprettelsen af et center for ekspertise i desinformation med fokus på Balkan; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer de montenegrinske myndigheder til at tage konkrete skridt til at opbygge modstandsdygtighed og cybersikkerhed på et tidspunkt, hvor landet står over for et stigende pres gennem udenlandsk indblanding, som søger at undergrave landets status som stat og provestlige orientering, og til at styrke tilsynet med medielandskabet med henblik på at tackle falske nyheder og andre desinformationsaktiviteter, navnlig dem, der er organiseret af skadelige udenlandske påvirkninger, og sikre operationel uafhængighed for Montenegros mediemyndigheder og public service-radio- og TV-virksomhed, samtidig med at der sikres en balance mellem bekæmpelse af desinformation og uforholdsmæssige begrænsninger af ytringsfriheden på internettet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fordømmer på det kraftigste verbale og fysiske angreb på og intimidering af nationale mindretal, navnlig i Pljevlja efter parlamentsvalget i august 2020, og senest i Berane og Niksic; opfordrer de montenegrinske myndigheder til grundigt at undersøge alle disse hændelser og bringe gerningsmændene for retten; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger behovet for at beskytte alle de nationale mindretals rettigheder, især da nogle af disse ikke længere har mindretalspartirepræsentanter i Skupština; opfordrer indtrængende de montenegrinske myndigheder til at være særligt opmærksomme på spørgsmål vedrørende montenegrinske borgeres nationale og etniske tilhørsforhold; noterer sig i denne forbindelse den montenegrinske regerings nylige forslag om ændring af loven om montenegrinsk statsborgerskab; understreger, at enhver ændring af sådanne følsomme love skal underkastes en bred høringsproces og kun bør vedtages i overensstemmelse med demokratiske normer og etableret europæisk praksis og med henblik på at fremme Montenegros europæiske perspektiv; opfordrer til at respektere den multietniske identitet i landet, herunder de anvendte sprog, den kulturelle arv og lokalsamfundenes traditioner; understreger, at der skal gøres yderligere fremskridt med hensyn til social inklusion af romaer og balkan-egyptere på arbejdsmarkedet, i uddannelsessystemet og i det offentlige liv i Montenegro, og opfordrer myndighederne til at sikre deres adgang til personlige dokumenter, garantere deres retlige status og træffe effektive foranstaltninger mod hadefuld tale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | noterer sig loven om beskyttelse mod vold i hjemmet og de planlagte ændringer hertil, og opfordrer indtrængende de montenegrinske myndigheder til at gennemføre den grundigt, herunder ved at afsætte tilstrækkelige ressourcer, da kønsbaseret vold, vold i hjemmet og vold mod børn fortsat giver anledning til alvorlig bekymring; opfordrer til mere årvågenhed og til at etablere støttesystemer til ofre for vold i hjemmet under covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer myndighederne til at sikre en grundig gennemførelse af standarderne i Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), herunder ved at øge antallet af veluddannede og kønsspecifikke ordenshåndhævere og dommere, for at sikre en korrekt efterforskning og retsforfølgning af forbrydelser med vold i hjemmet og indføre effektive foranstaltninger mod seksuel chikane, herunder på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | er bekymret over de begrænsede resultater af de eksisterende politikker og projekter, som skal tilskynde til kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, i den politiske beslutningstagning og i politik og tage hånd om sårbarheder inden for beskæftigelse og socialpolitikker; beklager i denne henseende det faldende antal af kvindelige medlemmer af parlamentet, manglen på kønsafbalanceret politisk repræsentation i valg og i det nye Skupština og den nye regering; opfordrer til, at der træffes de nødvendige retlige og politiske foranstaltninger for at fremme kvinders deltagelse i politik; |
| --- | --- |

42.

| 43. | minder om, at selv om den montenegrinske regering godkendte den årlige handlingsplan for strategien for beskyttelse af personer med handicap mod forskelsbehandling og for fremme af ligestilling, er gennemførelsen stadig det vigtigste mål; beklager, at personer med handicap stadig oplever forskelsbehandling og vanskeligheder med adgang til retsvæsenet; understreger, at adgangen til sundhedsydelser skal forbedres for personer med handicap, internt fordrevne og andre sårbare grupper; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over fremskridtene med hensyn til beskyttelse af LGBTI-personers rettigheder og over, at Montenegro er det første land i regionen til at vedtage en lov om partnerskaber mellem personer af samme køn; opfordrer myndighederne til at sikre, at alle nødvendige betingelser for en passende gennemførelse heraf opfyldes; understreger, at situationen for transkønnede og ikkebinære personer skal forbedres; glæder sig over den fredelige afvikling af Prideparaden i 2019; opfordrer myndighederne i Montenegro til fortsat at forbedre klimaet med hensyn til samfundsmæssig inklusion og tolerance og til at indsamle opdelte data vedrørende hadefuld tale og kriminalitet baseret på seksuel orientering og kønsidentitet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer de montenegrinske myndigheder til at fortsætte en reel dialog om religionsfrihed med religiøse repræsentanter og andre relevante interessenter og i overensstemmelse med Venedigkommissionens udtalelse af 24. juni 2019; opfordrer nabolandene til at afstå fra at blande sig i dette spørgsmål og andre interne anliggender i Montenegro; |
| --- | --- |

45.

| 46. | udtrykker bekymring over, at den nye regering har vedtaget ændringer til loven om religions- og trosfrihed og trossamfunds retsstilling i en hasteprocedure uden offentlig debat eller dialog med alle religiøse samfund og uden udtalelse fra Venedigkommissionen; bemærker, at præsidenten har underskrevet loven; |
| --- | --- |

46.

Forsoning, gode naboskabsforbindelser og internationalt samarbejde

| 47. | roser Montenegro for dets engagement i inklusivt regionalt samarbejde og den konstruktive rolle, det spiller på Vestbalkan, og glæder sig over Montenegros aktive deltagelse i en lang række regionale initiativer; understreger, at regionalt samarbejde og godt naboskab er knyttet til Montenegros EU-perspektiv; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over undertegnelsen af protokollen om fastlæggelse af grænseovergangen mellem Bosnien-Hercegovina, Montenegro og Republikken Serbien i maj 2019 og opfordrer Montenegro til i en konstruktiv ånd og så tidligt som muligt i tiltrædelsesprocessen fortsat at behandle udestående bilaterale spørgsmål med sine naboer, herunder de uløste grænsedragningsspørgsmål med Serbien og Kroatien; minder om, at eksisterende bilaterale grænseaftaler bør respekteres; gentager, at grænsestridigheder bør behandles i en ånd af gode naboskabsforbindelser, bilateralt og gennem eksisterende internationale mekanismer; bemærker, at de bilaterale forbindelser med Serbien har været præget af spændinger, og fastholder, at alle bilaterale tvister skal løses gennem inklusiv og ikkekonfronterende dialog samtidig med, at enhver form for udenlandsk indblanding i interne anliggender undgås; |
| --- | --- |

48.

| 49. | fordømmer på det kraftigste benægtelsen af folkedrabet i Srebrenica og den tvivl, der er blevet rejst om afgørelserne fra og legitimiteten af Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY), fra ministeren for justits, menneskerettigheder og mindretalsrettigheder; glæder sig over de hurtige tilbagevisninger fra andre regeringsmedlemmer og forslaget om afskedigelse af ham; |
| --- | --- |

49.

| 50. | glæder sig over oprettelsen af det fælles regionale marked, som skal vise vejen til landets fulde tiltrædelse af EU's indre marked; er stærkt overbevist om, at sådanne initiativer kan være et vigtigt redskab til at øge potentialet, tiltrækningskraften og konkurrenceevnen i regionen og navnlig kan hjælpe de regionale økonomier i deres genopretningsproces efter pandemien; |
| --- | --- |

50.

| 51. | fordømmer på det kraftigste ethvert forsøg fra politikere i Montenegro og andre steder i regionen på at benægte folkedrabet i Srebrenica eller andre krigsforbrydelser, der fandt sted i det tidligere Jugoslavien; glæder sig over undertegnelsen af en protokol om samarbejde i jagten på forsvundne personer mellem regeringerne i Bosnien-Hercegovina og Montenegro som et godt eksempel på samarbejde om undersøgelser af sager om forsvundne personer; er bekymret over de manglende fremskridt i behandlingen af krigsforbrydelser begået i Montenegro og opfordrer myndighederne til intensivere deres indsats for at straffe krigsforbrydelser og fastslå, hvad der er sket med forsvundne personer, og at støtte og udvikle det etablerede dokumentations- og informationscenter; |
| --- | --- |

51.

| 52. | gentager sin støtte til initiativet om at oprette den regionale kommission for fastlæggelse af fakta om krigsforbrydelser og andre alvorlige menneskerettighedskrænkelser, som blev begået i det tidligere Jugoslavien (RECOM); roser regeringen i Montenegro for dens engagement og opfyldelse af sine forpligtelser inden for rammerne af medlemskabet af deres regionale kontor for ungdomssamarbejde og understreger betydningen af det nuværende montenegrinske roterende formandskab i denne organisation; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer de montenegrinske myndigheder til fuldt ud at overholde bestemmelserne om arven efter den tidligere Socialistiske Føderale Republik Jugoslavien, navnlig hvad angår militære aktiver; |
| --- | --- |

53.

| 54. | roser Montenegros fulde tilpasning til EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og dets aktive deltagelse i EU-missioner inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, navnlig »EU's flådestyrke for Somalia — operation Atalanta« og EU's uddannelsesmission i Mali, og i andre internationale missioner, navnlig FN's mission for folkeafstemningen i Vestsahara, FN's fredsbevarende styrke i Cypern, den NATO-ledede målrettede støttemission i Afghanistan og NATO's mission i Kosovo (KFOR); |
| --- | --- |

54.

| 55. | udtrykker bekymring over de statslige udpegelser i sektoren for sikkerhed og militære efterretninger og faren for, at Montenegros strategiske alliance med EU og NATO kan drages i tvivl; understreger den strategiske betydning af Montenegros NATO-medlemskab og opfordrer de montenegrinske myndigheder til at samarbejde på området for modstandsdygtighed over for udenlandsk indblanding og cybersikkerhed med både EU og NATO; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger behovet for, at EU og USA styrker deres partnerskab og samarbejde på Vestbalkan med henblik på at fremme de vigtigste reformer, forbedre regeringsførelsen og bringe forsoning; |
| --- | --- |

56.

| 57. | glæder sig over Montenegros fremskridt med og fornyede engagement i det internationale politisamarbejde og tilskynder landet til at fortsætte sine bestræbelser på at håndtere ulovlig migration ved at videreudvikle sit internationale samarbejde om beskyttelse af grænserne, tilbagetagelse og øge sin kapacitet til at retsforfølge migrantsmuglernetværk; |
| --- | --- |

57.

| 58. | bemærker ikrafttrædelsen af aftalen om samarbejde om grænsekontrol mellem Montenegro og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex), som vil gøre det muligt for Frontex at bistå Montenegro med grænseforvaltning, gennemføre fælles operationer og bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet ved landets søgrænser, herunder smugling af narkotika og våben, samt menneskehandel og terrorisme; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer indtrængende de montenegrinske myndigheder til fortsat at sætte respekten for menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og folkeretten i centrum for deres migrations- og grænsepolitikker; opfordrer til, at Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtnings (Frontex') operationer i det montenegrinske område opererer efter de samme standarder; |
| --- | --- |

59.

Økonomien og covid-19-pandemien

| 60. | glæder sig over Montenegros fremskridt med at styrke stabiliteten i landets finansielle sektor og med at gennemføre konkrete forbedringer af arbejdsmarkedsforholdene; bemærker dog, at arbejdsløsheden fortsat er høj, navnlig blandt kvinder, unge, romaer og lavtuddannede personer; opfordrer myndighederne til at forbedre kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og til at behandle spørgsmål som forskellen i mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens og løn samt økonomisk overkommelig børnepasning; |
| --- | --- |

60.

| 61. | udtrykker bekymring over, at budgetloven for 2021 først blev foreslået i udgangen af 2020, og opfordrer til en mere gennemsigtig og rettidig national budgetproces; |
| --- | --- |

61.

| 62. | glæder sig over Montenegros gennemførelse af de nødvendige reformer for at overholde EU's principper for god forvaltning på skatteområdet, og over at Rådet har fjernet det fra listen (den 18. februar 2020) over ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner på skatteområdet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer Montenegro til at intensivere arbejdet med bedre tilpasning af uddannelsessystemet til arbejdsmarkedet med henblik på mere effektivt at tackle fænomenet med misforhold mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og hjerneflugt blandt unge; opfordrer de montenegrinske myndigheder til at stræbe efter en åben og gennemsigtig personalepolitik i den offentlige forvaltning og efter øgede offentlige investeringer for at sikre bæredygtig social og økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

63.

| 64. | bemærker med bekymring covid-19-pandemiens indvirkning på Montenegros økonomi, idet landets bruttonationalprodukt faldt med 14,3 % i 2020; opfordrer regeringen til at føre en ansvarlig makroøkonomisk politik og finanspolitik i lyset af den store offentlige gæld; opfordrer myndighederne til at gøre bedst mulig brug af EU's bistand for at afbøde virkningerne af krisen, herunder udvikling og gennemførelse af målrettede foranstaltninger for at afbøde virkningerne af pandemien for marginaliserede befolkningsgrupper og udsatte personer; understreger betydningen af at udvikle iværksætterfærdigheder blandt unge; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer Kommissionen til at støtte Montenegros indsats for at reducere arbejdsløsheden, som blev alvorligt forværret af covid-19-pandemien, navnlig i turismesektoren, som tegner sig for mere end 20 % af Montenegros bruttonationalprodukt, under hensyntagen til det store fald i antallet af turister; |
| --- | --- |

65.

| 66. | gentager, at Den Europæiske Union hurtigt har mobiliseret betydelig umiddelbar finansiel og materiel støtte til Vestbalkan med henblik på at håndtere sundhedskrisen som følge af covid-19-pandemien og fremskynde den socioøkonomiske genopretning af regionen; minder om, at Montenegro blev tildelt 53 mio. EUR til indkøb af akut medicinsk udstyr og til at bistå de sektorer, der er hårdest ramt af covid-19-krisen; minder også om beslutningen om at yde makrofinansiel bistand på op til 60 mio. EUR for at hjælpe Montenegro med at begrænse de negative socioøkonomiske konsekvenser af pandemien; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger, at covid-19-pandemien har haft en skadelig indvirkning på samfundet som helhed, særlig på kvinder, eneforsørgerfamilier og sårbare grupper såsom romaer, balkan-egyptere, LGBTI-personer, personer med handicap og andre mindretal ved at uddybe uligheden og forværre eksisterende problemer; opfordrer de montenegrinske myndigheder til at tage hensyn til disse gruppers behov, når de udarbejder og gennemfører socioøkonomiske covid-19-hjælpeforanstaltninger; |
| --- | --- |

67.

| 68. | roser den rolle, som EU-civilbeskyttelsesmekanismen spiller, idet den har sikret tiltrængt støtte i form af medicinsk udstyr og personlige værnemidler i kampen mod covid-19 i Montenegro; |
| --- | --- |

68.

| 69. | udtrykker bekymring over den igangværende proces med at afskedige ledere i offentlige sundhedsinstitutioner på et tidspunkt, hvor Montenegro er alvorligt ramt af covid-19-pandemien, samt over det nye lån på 750 mio. EUR, som regeringen har optaget uden at høre Skupština; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at vise deres solidaritet med landene på Vestbalkan ved at hjælpe dem med at modtage covid-19-vacciner og til at inddrage Montenegro i fælles EU-indkøb af vacciner; glæder sig over de foranstaltninger, som Kommissionen og Rådet har truffet for at hjælpe Montenegro med at indkøbe vacciner mod covid-19 via COVAX og med andre midler såsom koordinering af donationer fra EU's medlemsstater; opfordrer til yderligere bistand for at sikre, at der er et tilstrækkeligt antal covid-19-vacciner til rådighed for mennesker i alle landene på Vestbalkan så hurtigt som muligt under hensyntagen til hvert enkelt lands pandemiske situation; er overbevist om, at vaccinepolitikker generelt bør være humanitære og ikke bør tjene geopolitiske interesser af nogen art; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer Montenegro til at gøre bedst mulig brug af Kommissionens økonomiske plan og investeringsplan for Vestbalkan; anerkender dens betydning med hensyn til at støtte bæredygtig konnektivitet inden for transport og infrastruktur, menneskelig kapital, konkurrenceevne og inklusiv vækst i regionen og understreger samtidig, at enhver investering skal være i overensstemmelse med målene i Parisaftalen og EU's dekarboniseringsmål; |
| --- | --- |

71.

| 72. | bemærker, at alle investeringsmål i IPA III er lige vigtige: opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at bruge en passende andel af IPA III-midlerne på den igangværende demokratiske overgang i Montenegro, navnlig i lyset af tilbagevendende problemer med investeringsmiljøet, absorptionskapacitet og miljøstandarder i landet; |
| --- | --- |

72.

Miljø, energi og transport

| 73. | glæder sig over Montenegros fremskridt med hensyn til at diversificere sin elproduktion i retning af vedvarende energikilder og overstige landets 2020-mål for vedvarende energi og sektormål for elektricitet og opvarmning og køling samt landets aktive deltagelse i konnektivitetsdagsordenen for Vestbalkan; opfordrer Montenegro til at indføre strømlinede og forenklede regler for at lette den videre udbredelse af projekter inden for vedvarende energi; fremhæver betydningen af EU-støtte til overgangen til renere og vedvarende energi; er bekymret over olie- og gasboringsprojekter lige ud for Montenegros kyst, som kan skade miljøet, naturen og turismen, som er landets vigtigste økonomiske sektor; |
| --- | --- |

73.

| 74. | roser Montenegros beslutning om at afbryde den økonomiske støtte til små vandkraftværker, der ikke følger passende miljøstandarder; bemærker de langsomme fremskridt og den forsinkede nedlukning af kraftvarmeværket i Pljevlja og opfordrer Montenegro til omgående at overholde reglerne i direktivet om store fyringsanlæg (4); |
| --- | --- |

74.

| 75. | anerkender de skridt, Montenegro har taget til at oprette et elektronisk system for oprindelsesgarantier med henblik på at sikre kompatibilitet med det standardiserede europæiske system for energicertifikater; bemærker det fremskredne stadium for gennemførelsen af reformer i elsektoren og opfordrer Montenegro til at gennemføre REMIT-forordningen (5) omgående og gennemføre netreglerne i de nationale tekniske forskrifter; opfordrer Montenegro til at øge den lave overførselskapacitet for deltagere på elmarkedet i overensstemmelse med de bedste EU-praksisser; roser Montenegro for at være førende med hensyn til at etablere en mekanisme for kulstofprissætning og emissionshandel i regionen; glæder sig over den opnåede fulde overensstemmelse med direktivet om brændstofkvalitet (6) og opfordrer til yderligere fremskridt med hensyn til beredskabslagre af olie; |
| --- | --- |

75.

| 76. | glæder sig over den positive udvikling med hensyn til yderligere tilpasning af Montenegros nationale lovgivning om miljø og klimaændringer, nationale energi- og klimaplan, til gældende EU-ret og opfordrer til, at der gøres en yderligere indsats for at færdiggøre dokumentet så hurtigt som muligt i overensstemmelse med henstillingerne fra Energifællesskabets Ministerråd; roser Montenegro for at beskytte floden Zeta som en naturpark; opfordrer myndighederne til at træffe hasteforanstaltninger for bedre at bevare beskyttede områder og potentielle Natura 2000-områder, herunder Ulcinj Salina, Skadar-søen, Tara-floden mv.; opfordrer Montenegro til at forbedre affaldshåndteringen og tage spørgsmålet om ulovlig bortskaffelse af affald op; opfordrer myndighederne til at inddrage de lokale samfund og civilsamfundet i gennemførelsen af miljø-, klima- og energipolitikker og -projekter i landet; |
| --- | --- |

76.

| 77. | minder med tilfredshed om, at Montenegro i henhold til artikel 1 i landets forfatning er et miljøvenligt land; minder om, at etableringen af et militært trænings- og våbenafprøvningsområde i UNESCO-beskyttede områder i Sinjajevina skal følge UNESCO's principper om sociokulturel og økologisk bæredygtighed; bemærker, at udviklingen af yderligere vandkraft- og turismekapacitet, navnlig i beskyttede områder, bør tage hensyn til EU's standarder for miljøbeskyttelse; opfordrer myndighederne til at vurdere virkningerne af anlæggelsen af motorvejen langs Tara-floden og til bedre at beskytte de mest værdifulde områder; gentager sin opfordring til at foretage grundige og omfattende forudgående vurderinger af infrastrukturprojekters miljømæssige, økonomiske og sociale virkninger i overensstemmelse med europæiske standarder; |
| --- | --- |

77.

| 78. | glæder sig over lanceringen af den grønne dagsorden for Vestbalkan, som har potentiale til at fremme overgangen til en bæredygtig, kulstofneutral økonomi; opfordrer Montenegro til at fortsætte med at indføre og gennemføre den nødvendige lovgivning for at opnå de aftalte fælles mål for den digitale og den grønne omstilling; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opfordrer Montenegro, som er det land med det fjerdestørste skovdække i Europa, til at forbedre forvaltningen af sine skove, navnlig ved at afsætte flere ressourcer til dem og aktivt bekæmpe ulovlig skovhugst; bemærker en nylig undersøgelse, der viser, at der i Montenegro hvert år produceres omkring 100 000 kubikmeter skovaffald, som let kan genanvendes; opfordrer myndighederne til at reflektere over, hvordan man fremmer cirkulære økonomimodeller i denne og andre sektorer af økonomien; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer de montenegrinske myndigheder til at sikre retten til adgang til miljøoplysninger vedrørende infrastrukturprojekter i overensstemmelse med forfatningen og Århuskonventionen, som Montenegro ratificerede i 2009; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Montenegros regering og parlament. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  EUT L 108 af 29.4.2010, s. 1.

(2)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 127.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0168.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/80/EF af 23. oktober 2001 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg (EFT L 309 af 27.11.2001, s. 1).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (EUT L 326 af 8.12.2011, s. 1).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/30/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 98/70/EF for så vidt angår specifikationerne for benzin, diesel og gasolie og om indførelse af en mekanisme for overvågning og reduktion af emissionerne af drivhusgasser (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 88).

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/111

---

P9_TA(2021)0245

Klimaændringernes indvirkning på menneskerettighederne og miljøforkæmperes rolle i denne sag

Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2021 om klimaændringernes indvirkning på menneskerettighederne og miljøforkæmperes rolle i denne sag (2020/2134(INI))

(2022/C 15/10)

Europa-Parlamentet

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og De Forenede Nationers (FN's) relevante traktater, konventioner og instrumenter om menneskerettigheder, navnlig erklæringen om oprindelige folks rettigheder (UNDRIP), der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 13. september 2007, og til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), i henhold til hvilke alle mennesker har ret til fuld nydelse af deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder uden forskelsbehandling, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og De Forenede Nationers (FN's) relevante traktater, konventioner og instrumenter om menneskerettigheder, navnlig erklæringen om oprindelige folks rettigheder (UNDRIP), der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 13. september 2007, og til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), i henhold til hvilke alle mennesker har ret til fuld nydelse af deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder uden forskelsbehandling,

| — | der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere fra 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere fra 1998,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution A/RES/53/144 af 8. marts 1999 om vedtagelse af erklæringen om menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution A/RES/53/144 af 8. marts 1999 om vedtagelse af erklæringen om menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til konventionen om den biologiske mangfoldighed, som blev vedtaget i Rio i 1992 og undertegnet af 168 lande, og til sin beslutning af 16. januar 2020 om det 15. møde i partskonferencen under konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP15) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om den biologiske mangfoldighed, som blev vedtaget i Rio i 1992 og undertegnet af 168 lande, og til sin beslutning af 16. januar 2020 om det 15. møde i partskonferencen under konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP15) (1),

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015, og til verdensmålene for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015, og til verdensmålene for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som trådte i kraft den 21. marts 1994, til Kyotoprotokollen af 11. december 1997 og til Parisaftalen af 22. april 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som trådte i kraft den 21. marts 1994, til Kyotoprotokollen af 11. december 1997 og til Parisaftalen af 22. april 2016,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 40/11 af 21. marts 2019 om anerkendelse af miljømenneskerettighedsforkæmperes bidrag til nydelsen af menneskerettigheder, miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 40/11 af 21. marts 2019 om anerkendelse af miljømenneskerettighedsforkæmperes bidrag til nydelsen af menneskerettigheder, miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til rapport 31/52 af 1. februar 2016 og rapport A/74/161 fra 2019 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedsforpligtelser i forbindelse med retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport 31/52 af 1. februar 2016 og rapport A/74/161 fra 2019 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedsforpligtelser i forbindelse med retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 41/21 af 12. juli 2019 om menneskerettigheder og klima, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 41/21 af 12. juli 2019 om menneskerettigheder og klima,

| — | der henviser til rapport af 10. december 2015 fra FN's miljøprogram (UNEP) om klimaændringer og menneskerettigheder og til UNEP's definition af miljømenneskerettighedsforkæmpere, »hvem er miljøforkæmpere?«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 10. december 2015 fra FN's miljøprogram (UNEP) om klimaændringer og menneskerettigheder og til UNEP's definition af miljømenneskerettighedsforkæmpere, »hvem er miljøforkæmpere?«,

| — | der henviser til rapporten af 17. juli 2019 om klimaændringer og fattigdom fra FN's særlige rapportør om ekstrem fattigdom og menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 17. juli 2019 om klimaændringer og fattigdom fra FN's særlige rapportør om ekstrem fattigdom og menneskerettigheder,

| — | der henviser til særrapporten fra 2019 om klimaændringer, ørkendannelse, forringelse af jorden, bæredygtig forvaltning af jord, fødevaresikkerhed samt drivhusgasstrømme i landøkosystemer, som er udarbejdet af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), |
| --- | --- |

—

der henviser til særrapporten fra 2019 om klimaændringer, ørkendannelse, forringelse af jorden, bæredygtig forvaltning af jord, fødevaresikkerhed samt drivhusgasstrømme i landøkosystemer, som er udarbejdet af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC),

| — | der henviser til FN's rapport fra juni 2020 med titlen »Gender, Climate & Security: Sustaining Inclusive Peace on the Frontlines of Climate Change« (Køn, klima og sikkerhed: opretholdelse af inklusiv fred ved klimaændringernes frontlinjer), der er udarbejdet i fællesskab af UNEP, UN Women, FN's udviklingsprogram (UNDP) og FN's departement for politiske og fredsopbyggende anliggender (UNDPPA), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's rapport fra juni 2020 med titlen »Gender, Climate & Security: Sustaining Inclusive Peace on the Frontlines of Climate Change« (Køn, klima og sikkerhed: opretholdelse af inklusiv fred ved klimaændringernes frontlinjer), der er udarbejdet i fællesskab af UNEP, UN Women, FN's udviklingsprogram (UNDP) og FN's departement for politiske og fredsopbyggende anliggender (UNDPPA),

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne,

| — | der henviser til chartrets artikel 37, som forpligter EU til at integrere et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten i sine politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til chartrets artikel 37, som forpligter EU til at integrere et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten i sine politikker,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig femte del med overskriften »Unionens optræden udadtil« og afsnit I, II, III, IV og V herunder, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig femte del med overskriften »Unionens optræden udadtil« og afsnit I, II, III, IV og V herunder,

| — | der henviser til Kommissionens fælles meddelelse af 25. marts 2020 med titlen »EU-handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024« (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens fælles meddelelse af 25. marts 2020 med titlen »EU-handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024« (JOIN(2020)0005),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. maj 2017 om oprindelige folk og det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 17. oktober 2016 om gennemførelse af EU's eksterne politik vedrørende oprindelige folk (SWD(2016)0340) samt Rådets konklusioner af 19. november 2018 om vanddiplomati, af 17. juni 2019 om EU's indsats for at styrke regelbaseret multilateralisme og af 20. januar 2020 om klimadiplomati, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. maj 2017 om oprindelige folk og det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 17. oktober 2016 om gennemførelse af EU's eksterne politik vedrørende oprindelige folk (SWD(2016)0340) samt Rådets konklusioner af 19. november 2018 om vanddiplomati, af 17. juni 2019 om EU's indsats for at styrke regelbaseret multilateralisme og af 20. januar 2020 om klimadiplomati,

| — | der henviser til EU-menneskerettighedsretningslinjerne for sikkert drikkevand og sanitet, der blev vedtaget af Rådet den 17. juni 2019, og til dets retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-menneskerettighedsretningslinjerne for sikkert drikkevand og sanitet, der blev vedtaget af Rådet den 17. juni 2019, og til dets retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om tilfælde af tilsidesættelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om tilfælde af tilsidesættelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (2),

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA's) rapport af 4. december 2019 med titlen »The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA's) rapport af 4. december 2019 med titlen »The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe«,

| — | der henviser til gennemførelsesprincip 10 i Rioerklæringen om miljø og udvikling fra 1992, der tilstræber at sikre, at enhver person har adgang til oplysninger, har mulighed for at deltage i beslutningsprocessen og har adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet med det formål at garantere de nuværende og kommende generationers ret til et sundt og bæredygtigt miljø, |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemførelsesprincip 10 i Rioerklæringen om miljø og udvikling fra 1992, der tilstræber at sikre, at enhver person har adgang til oplysninger, har mulighed for at deltage i beslutningsprocessen og har adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet med det formål at garantere de nuværende og kommende generationers ret til et sundt og bæredygtigt miljø,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser af henholdsvis 20. juni 2020 om »EU's biodiversitetsstrategi for 2030 — Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640) og af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser af henholdsvis 20. juni 2020 om »EU's biodiversitetsstrategi for 2030 — Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640) og af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (3),

| — | der henviser til FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations rapport fra 2019 med titlen »The State of the World's Biodiversity for Food and Agriculture«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations rapport fra 2019 med titlen »The State of the World's Biodiversity for Food and Agriculture«,

| — | der henviser til den massive trussel om tab af biodiversitet, som er beskrevet i den globale rapport om vurdering af biodiversitet og økosystemydelser fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) af 31. maj 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den massive trussel om tab af biodiversitet, som er beskrevet i den globale rapport om vurdering af biodiversitet og økosystemydelser fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) af 31. maj 2019,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2018 om krænkelser af oprindelige folks rettigheder rundt om i verden, herunder land grabbing (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2018 om krænkelser af oprindelige folks rettigheder rundt om i verden, herunder land grabbing (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0039/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0039/2021),

| A. | der henviser til, at alle personer, lokalsamfund og befolkningsgrupper har ret til fuld nydelse af deres menneskerettigheder, således som det slås fast i verdenserklæringen om menneskerettigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at alle personer, lokalsamfund og befolkningsgrupper har ret til fuld nydelse af deres menneskerettigheder, således som det slås fast i verdenserklæringen om menneskerettigheder;

| B. | der henviser til, at klimaændringernes og den vedvarende miljøforringelses virkninger på ferskvandsressourcerne, økosystemerne og lokalsamfunds livsgrundlag allerede har negative følger for den effektive nydelse af menneskerettighederne, herunder retten til liv, fødevaresikkerhed, sikkert drikkevand og sanitet, sundhed, bolig, selvbestemmelse, arbejde og udvikling som beskrevet i FN's Menneskerettighedsråds resolution 41/21; der henviser til, at selv om det lykkes at opfylde det internationale mål om at begrænse den globale opvarmning til 2 oC over det førindustrielle niveau, vil disse virkninger forstærkes drastisk i de kommende årtier; der henviser til, at landene yder forskellige bidrag til klimaændringerne og har et fælles, men differentieret ansvar; der henviser til, at klimaændringer udgør en umiddelbar og vidtrækkende trussel mod verdens befolkning, navnlig verdens fattige, der er særligt sårbare, som beskrevet i FN's Menneskerettighedsråds resolution 7/23; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at klimaændringernes og den vedvarende miljøforringelses virkninger på ferskvandsressourcerne, økosystemerne og lokalsamfunds livsgrundlag allerede har negative følger for den effektive nydelse af menneskerettighederne, herunder retten til liv, fødevaresikkerhed, sikkert drikkevand og sanitet, sundhed, bolig, selvbestemmelse, arbejde og udvikling som beskrevet i FN's Menneskerettighedsråds resolution 41/21; der henviser til, at selv om det lykkes at opfylde det internationale mål om at begrænse den globale opvarmning til 2 oC over det førindustrielle niveau, vil disse virkninger forstærkes drastisk i de kommende årtier; der henviser til, at landene yder forskellige bidrag til klimaændringerne og har et fælles, men differentieret ansvar; der henviser til, at klimaændringer udgør en umiddelbar og vidtrækkende trussel mod verdens befolkning, navnlig verdens fattige, der er særligt sårbare, som beskrevet i FN's Menneskerettighedsråds resolution 7/23;

| C. | der henviser til, at FN sammen med andre internationale organisationer og eksperter slår til lyd for en global anerkendelse af retten til et sundt miljø som en universel ret; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at FN sammen med andre internationale organisationer og eksperter slår til lyd for en global anerkendelse af retten til et sundt miljø som en universel ret;

| D. | der henviser til, at adresseringen af klimaændringer rejser spørgsmål om retfærdighed og lighed, både på internationalt og nationalt plan og mellem generationer; der henviser til, at adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, adgang til oplysninger og offentlig deltagelse i beslutningsprocesser er knæsat i gennemførelsesprincip 10 i Rioerklæringen om miljø og udvikling, i Århuskonventionen (6) af 25. juni 1998 og i Escazuaftalen (7) af 4. marts 2018; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at adresseringen af klimaændringer rejser spørgsmål om retfærdighed og lighed, både på internationalt og nationalt plan og mellem generationer; der henviser til, at adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, adgang til oplysninger og offentlig deltagelse i beslutningsprocesser er knæsat i gennemførelsesprincip 10 i Rioerklæringen om miljø og udvikling, i Århuskonventionen (6) af 25. juni 1998 og i Escazuaftalen (7) af 4. marts 2018;

| E. | der henviser til, at miljøforringelse, klimaændringer og ikkebæredygtig udvikling udgør nogle af de mest presserende og alvorlige trusler mod de nuværende og de kommende generationers mulighed for at nyde en række menneskerettigheder; der henviser til, at parterne i UNFCCC er forpligtet til at træffe effektive foranstaltninger til at modvirke klimaændringer, styrke sårbare befolkningsgruppers tilpasningsevne og forhindre forudsigelige tab af menneskeliv; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at miljøforringelse, klimaændringer og ikkebæredygtig udvikling udgør nogle af de mest presserende og alvorlige trusler mod de nuværende og de kommende generationers mulighed for at nyde en række menneskerettigheder; der henviser til, at parterne i UNFCCC er forpligtet til at træffe effektive foranstaltninger til at modvirke klimaændringer, styrke sårbare befolkningsgruppers tilpasningsevne og forhindre forudsigelige tab af menneskeliv;

| F. | der henviser til, at parterne i UNFCCC er forpligtet til at indsamle og formidle oplysninger om miljøvirkninger og til at lette offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at parterne i UNFCCC er forpligtet til at indsamle og formidle oplysninger om miljøvirkninger og til at lette offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet;

| G. | der henviser til, at en anskuelse af klimaændringer ud fra et menneskerettighedsperspektiv indebærer et fokus på principperne om universalitet og ikkeforskelsbehandling, hvor rettighederne er garanteret for alle mennesker i verden, herunder sårbare grupper, uden nogen form for sondring efter f.eks. race, farve, køn, sprog, religion, politisk eller anden overbevisning, national eller social oprindelse, formue, fødselsmæssig eller anden status; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en anskuelse af klimaændringer ud fra et menneskerettighedsperspektiv indebærer et fokus på principperne om universalitet og ikkeforskelsbehandling, hvor rettighederne er garanteret for alle mennesker i verden, herunder sårbare grupper, uden nogen form for sondring efter f.eks. race, farve, køn, sprog, religion, politisk eller anden overbevisning, national eller social oprindelse, formue, fødselsmæssig eller anden status;

| H. | der påpeger, at regeringer, samfund og enkeltpersoner har et etisk og generationsmæssigt ansvar for at gøre en mere proaktiv indsats i deres politik og samarbejde for at aftale internationale standarder, der kan beskytte og bevare planeten for nulevende og kommende generationer med henblik på at sikre dem fuld nydelse af deres menneskerettigheder og afbøde de negative virkninger af klimaændringerne; |
| --- | --- |

H.

der påpeger, at regeringer, samfund og enkeltpersoner har et etisk og generationsmæssigt ansvar for at gøre en mere proaktiv indsats i deres politik og samarbejde for at aftale internationale standarder, der kan beskytte og bevare planeten for nulevende og kommende generationer med henblik på at sikre dem fuld nydelse af deres menneskerettigheder og afbøde de negative virkninger af klimaændringerne;

| I. | der henviser til, at det er almindeligt anerkendt, at staternes og den private sektors forpligtelser og ansvar på menneskerettighedsområdet har specifikke implikationer i forhold til klimaændringer; der henviser til, at undladelse af at beskytte miljøet og dem, der kæmper for det, strider mod staternes retligt bindende menneskerettighedsforpligtelser og kan udgøre en krænkelse af visse rettigheder såsom retten til et sundt miljø og retten til livet; der henviser til, at et stigende antal erhvervsaktiviteter og -operationer i tredjelande har alvorlige konsekvenser på menneskerets- og miljøområdet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det er almindeligt anerkendt, at staternes og den private sektors forpligtelser og ansvar på menneskerettighedsområdet har specifikke implikationer i forhold til klimaændringer; der henviser til, at undladelse af at beskytte miljøet og dem, der kæmper for det, strider mod staternes retligt bindende menneskerettighedsforpligtelser og kan udgøre en krænkelse af visse rettigheder såsom retten til et sundt miljø og retten til livet; der henviser til, at et stigende antal erhvervsaktiviteter og -operationer i tredjelande har alvorlige konsekvenser på menneskerets- og miljøområdet;

| J. | der henviser til, at Parisaftalen er den første internationale traktat, der udtrykkeligt anerkender sammenhængen mellem klimaindsatsen og menneskerettighederne, hvilket giver mulighed for at anvende eksisterende menneskerettighedsrelaterede retlige instrumenter til at tilskynde stater og private virksomheder til at reducere emissioner; der påpeger, at Parisaftalen ikke indeholder nogen konkrete instrumenter, der kan anvendes til at stille statslige og erhvervsmæssige aktører til ansvar for de virkninger, deres aktiviteter har på klimaændringer og på udøvelsen af menneskerettigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parisaftalen er den første internationale traktat, der udtrykkeligt anerkender sammenhængen mellem klimaindsatsen og menneskerettighederne, hvilket giver mulighed for at anvende eksisterende menneskerettighedsrelaterede retlige instrumenter til at tilskynde stater og private virksomheder til at reducere emissioner; der påpeger, at Parisaftalen ikke indeholder nogen konkrete instrumenter, der kan anvendes til at stille statslige og erhvervsmæssige aktører til ansvar for de virkninger, deres aktiviteter har på klimaændringer og på udøvelsen af menneskerettigheder;

| K. | der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol klart har fastslået, at forskellige former for miljøforringelse kan føre til krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder såsom retten til liv, privatliv og familieliv og respekt for boligens ukrænkelighed samt forbuddet mod umenneskelig og nedværdigende behandling; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol klart har fastslået, at forskellige former for miljøforringelse kan føre til krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder såsom retten til liv, privatliv og familieliv og respekt for boligens ukrænkelighed samt forbuddet mod umenneskelig og nedværdigende behandling;

| L. | der påpeger, at klimaretfærdighed går ud på at adressere klimakrisen ved at anvende menneskerettighedslovgivningen til at afhjælpe den manglende ansvarliggørelse i klimaforvaltningen ved at anlægge klimaforandringsretssager mod stater og erhvervsaktører for at stille dem til regnskab og sikre, at de er ansvarlige for deres handlinger med hensyn til bevarelse af naturen for dens egen skyld, og give nulevende og kommende generationer mulighed for at leve et værdigt og sundt liv; |
| --- | --- |

L.

der påpeger, at klimaretfærdighed går ud på at adressere klimakrisen ved at anvende menneskerettighedslovgivningen til at afhjælpe den manglende ansvarliggørelse i klimaforvaltningen ved at anlægge klimaforandringsretssager mod stater og erhvervsaktører for at stille dem til regnskab og sikre, at de er ansvarlige for deres handlinger med hensyn til bevarelse af naturen for dens egen skyld, og give nulevende og kommende generationer mulighed for at leve et værdigt og sundt liv;

| M. | der henviser til, at adskillige verserende retssager har afsløret menneskerettighedskrænkelser og banet vejen for ansvarliggørelse af enkeltpersoner, stater og virksomheder, som har fejlet eller udvist passivitet med hensyn til afhjælpe konsekvenserne af klimaændringerne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at adskillige verserende retssager har afsløret menneskerettighedskrænkelser og banet vejen for ansvarliggørelse af enkeltpersoner, stater og virksomheder, som har fejlet eller udvist passivitet med hensyn til afhjælpe konsekvenserne af klimaændringerne;

| N. | der henviser til, at den intensiverede konkurrence om naturressourcer, der ledes af private virksomheder, til tider med statslig meddelagtighed, har placeret miljøforkæmpere og oprindelige samfund, der søger at beskytte deres traditionelle landområder, i miljøindsatsens frontlinje og gjort dem til mål for forfølgelse; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den intensiverede konkurrence om naturressourcer, der ledes af private virksomheder, til tider med statslig meddelagtighed, har placeret miljøforkæmpere og oprindelige samfund, der søger at beskytte deres traditionelle landområder, i miljøindsatsens frontlinje og gjort dem til mål for forfølgelse;

| O. | der henviser til, at konsekvenserne af klimaændringerne ikke kun vil kunne mærkes af de mest sårbare mennesker, men af hele verdens befolkning; der henviser til, at de mest sårbare samfund og lande, der forårsager mindst forurening og ødelæggelse af miljøet, samtidig er dem, der lider mest under de direkte følger af klimaændringerne; der henviser til, at tallene for sygdom og for tidlig død som følge af miljøforurening allerede er tre gange større end for AIDS, tuberkulose og malaria til sammen og truer retten til livet, et sundt miljø og ren luft; der henviser til, at naturkatastrofer såsom oversvømmelser, tropiske storme og langvarig tørke bliver stadig hyppigere og har skadelige konsekvenser for fødevaresikkerheden i landene i det globale syd og for nydelsen af mange menneskerettigheder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at konsekvenserne af klimaændringerne ikke kun vil kunne mærkes af de mest sårbare mennesker, men af hele verdens befolkning; der henviser til, at de mest sårbare samfund og lande, der forårsager mindst forurening og ødelæggelse af miljøet, samtidig er dem, der lider mest under de direkte følger af klimaændringerne; der henviser til, at tallene for sygdom og for tidlig død som følge af miljøforurening allerede er tre gange større end for AIDS, tuberkulose og malaria til sammen og truer retten til livet, et sundt miljø og ren luft; der henviser til, at naturkatastrofer såsom oversvømmelser, tropiske storme og langvarig tørke bliver stadig hyppigere og har skadelige konsekvenser for fødevaresikkerheden i landene i det globale syd og for nydelsen af mange menneskerettigheder;

| P. | der henviser til, at miljøretfærdighed er en del af den sociale retfærdighed, at virkningerne af klimaændringerne er asymmetriske, og at deres negative virkninger er ødelæggende for nulevende og kommende generationer, navnlig i udviklingslandene; der henviser til, at klimaændringer påvirker udviklingslandene i voldsom grad og forværrer eksisterende sociale og økonomiske uligheder, hvilket fører til, at sårbare grupper lider uforholdsmæssigt under deres negative virkninger; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at miljøretfærdighed er en del af den sociale retfærdighed, at virkningerne af klimaændringerne er asymmetriske, og at deres negative virkninger er ødelæggende for nulevende og kommende generationer, navnlig i udviklingslandene; der henviser til, at klimaændringer påvirker udviklingslandene i voldsom grad og forværrer eksisterende sociale og økonomiske uligheder, hvilket fører til, at sårbare grupper lider uforholdsmæssigt under deres negative virkninger;

| Q. | der henviser til, at klimaændringer i stigende grad bidrager til fordrivelse og migration, både internt i lande og hen over internationale grænser; der henviser til, at fordrivelse er en overhængende risiko for visse befolkningsgrupper såsom dem, der bor i områder, der er truet af ørkendannelse, i de hurtigt smeltende arktiske områder, i lavtliggende kystområder, på små øer eller i andre følsomme økosystemer og udsatte områder; der henviser til, at gennemsnitligt 24 millioner mennesker hvert år siden 2008 har måttet forlade deres hjem som følge af vejrkatastrofer, hovedsagelig i tre af de mest sårbare regioner — Afrika syd for Sahara, Sydasien og Latinamerika; der henviser til, at 80 % af de personer, der er fordrevet af klimaændringer, ifølge UNDP er kvinder; der henviser til, at det voksende fænomen med klimarelateret fordrivelse kan udgøre en direkte trussel mod menneskerettighederne, kulturen og den traditionelle viden for den berørte befolkning og kan have en betydelig indvirkning på lokalsamfundene i de lande og territorier, hvor de efterfølgende bosætter sig; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at klimaændringer i stigende grad bidrager til fordrivelse og migration, både internt i lande og hen over internationale grænser; der henviser til, at fordrivelse er en overhængende risiko for visse befolkningsgrupper såsom dem, der bor i områder, der er truet af ørkendannelse, i de hurtigt smeltende arktiske områder, i lavtliggende kystområder, på små øer eller i andre følsomme økosystemer og udsatte områder; der henviser til, at gennemsnitligt 24 millioner mennesker hvert år siden 2008 har måttet forlade deres hjem som følge af vejrkatastrofer, hovedsagelig i tre af de mest sårbare regioner — Afrika syd for Sahara, Sydasien og Latinamerika; der henviser til, at 80 % af de personer, der er fordrevet af klimaændringer, ifølge UNDP er kvinder; der henviser til, at det voksende fænomen med klimarelateret fordrivelse kan udgøre en direkte trussel mod menneskerettighederne, kulturen og den traditionelle viden for den berørte befolkning og kan have en betydelig indvirkning på lokalsamfundene i de lande og territorier, hvor de efterfølgende bosætter sig;

| R. | der henviser til, at covid-19-restriktioner og nedlukninger har reduceret gennemsigtigheden og overvågningen af menneskerettighedskrænkelser og har intensiveret den politiske intimidering og digitale overvågning, samtidig med at adgangen til klage og domstolsprøvelse er blevet begrænset, og det samme er tilfældet for miljøforkæmperes, lokale aktørers, oprindelige samfunds og andres mulighed for at deltage effektivt i beslutningsprocesser; der henviser til, at oprindelige samfund som følge af nedlukninger og sanitære foranstaltninger har fået begrænset deres muligheder for at patruljere og beskytte deres territorier; der påpeger, at sådanne restriktioner bør have grundlag i legitim og demokratisk lovgivning; der henviser til, at det internationale samfunds kapacitet til at observere og efterforske påståede krænkelser er blevet væsentligt reduceret som følge af pandemien; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at covid-19-restriktioner og nedlukninger har reduceret gennemsigtigheden og overvågningen af menneskerettighedskrænkelser og har intensiveret den politiske intimidering og digitale overvågning, samtidig med at adgangen til klage og domstolsprøvelse er blevet begrænset, og det samme er tilfældet for miljøforkæmperes, lokale aktørers, oprindelige samfunds og andres mulighed for at deltage effektivt i beslutningsprocesser; der henviser til, at oprindelige samfund som følge af nedlukninger og sanitære foranstaltninger har fået begrænset deres muligheder for at patruljere og beskytte deres territorier; der påpeger, at sådanne restriktioner bør have grundlag i legitim og demokratisk lovgivning; der henviser til, at det internationale samfunds kapacitet til at observere og efterforske påståede krænkelser er blevet væsentligt reduceret som følge af pandemien;

| S. | der henviser til, at menneskers evne til at tilpasse sig til klimaændringer i høj grad hænger sammen med deres adgang til grundlæggende menneskerettigheder og med sundheden af de økosystemer, som deres levebrød og trivsel afhænger af; der henviser til, at afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger, herunder vedrørende adgangen til og brugen af naturressourcer såsom jord, vand og skove og genbosættelse af mennesker, også kan have en negativ indvirkning på udøvelsen af menneskerettigheder; der henviser til, at det i rapporten fra FN's særlige rapportør om ekstrem fattigdom og menneskerettigheder af 17. juli 2019 om klimaændringer og fattigdom skønnes, at udviklingslandene og -regionerne vil komme til at bære 75-80 % af omkostningerne ved klimaændringerne; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at menneskers evne til at tilpasse sig til klimaændringer i høj grad hænger sammen med deres adgang til grundlæggende menneskerettigheder og med sundheden af de økosystemer, som deres levebrød og trivsel afhænger af; der henviser til, at afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger, herunder vedrørende adgangen til og brugen af naturressourcer såsom jord, vand og skove og genbosættelse af mennesker, også kan have en negativ indvirkning på udøvelsen af menneskerettigheder; der henviser til, at det i rapporten fra FN's særlige rapportør om ekstrem fattigdom og menneskerettigheder af 17. juli 2019 om klimaændringer og fattigdom skønnes, at udviklingslandene og -regionerne vil komme til at bære 75-80 % af omkostningerne ved klimaændringerne;

| T. | der henviser til, at klimaændringer kan vende den menneskelige udvikling ved at reducere produktiviteten i landbruget, øge usikkerheden med hensyn til fødevare- og vandforsyning, øge eksponeringen for ekstreme naturkatastrofer, forårsage økosystemernes sammenbrud og øge sundhedsrisiciene; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at klimaændringer kan vende den menneskelige udvikling ved at reducere produktiviteten i landbruget, øge usikkerheden med hensyn til fødevare- og vandforsyning, øge eksponeringen for ekstreme naturkatastrofer, forårsage økosystemernes sammenbrud og øge sundhedsrisiciene;

| U. | der henviser til, at klimaændringer ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i 2030 forventes at forårsage ca. 250 000 yderligere dødsfald om året som følge af fejlernæring, malaria, diarré og varmestress; der henviser til, at klimachok ifølge Verdensfødevareprogrammet er en af de tre hovedårsager til fødevareusikkerhed på verdensplan; der henviser til, at knap 750 millioner mennesker — dvs. næsten hver tiende i verden — var udsat for alvorlig fødevareusikkerhed i 2019; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at klimaændringer ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i 2030 forventes at forårsage ca. 250 000 yderligere dødsfald om året som følge af fejlernæring, malaria, diarré og varmestress; der henviser til, at klimachok ifølge Verdensfødevareprogrammet er en af de tre hovedårsager til fødevareusikkerhed på verdensplan; der henviser til, at knap 750 millioner mennesker — dvs. næsten hver tiende i verden — var udsat for alvorlig fødevareusikkerhed i 2019;

| V. | der henviser til, at klimakrisen forstærker ulighederne mellem kønnene, da ekstreme vejrforhold, naturkatastrofer og langvarig miljøforringelse truer hjem, levebrød og sociale netværk og infrastrukturer i lokalsamfundene, hvilket i uforholdsmæssig høj grad går ud over kvinder og piger i form af bl.a. øget ulønnet omsorgsarbejde og husligt arbejde, øget forekomst af kønsbaseret vold og marginalisering for så vidt angår adgang til uddannelse, deltagelse og lederstillinger; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at klimakrisen forstærker ulighederne mellem kønnene, da ekstreme vejrforhold, naturkatastrofer og langvarig miljøforringelse truer hjem, levebrød og sociale netværk og infrastrukturer i lokalsamfundene, hvilket i uforholdsmæssig høj grad går ud over kvinder og piger i form af bl.a. øget ulønnet omsorgsarbejde og husligt arbejde, øget forekomst af kønsbaseret vold og marginalisering for så vidt angår adgang til uddannelse, deltagelse og lederstillinger;

| W. | der henviser til, at tendensen til øget vold mod miljøaktivister, navnlig kvinder, og forkæmpere for miljørettigheder og deres advokater er veldokumenteret, bl.a. i massemedier og sociale medier; der henviser til, at kvindelige aktivister udsættes for kønsspecifikke former for vold og intimidering, som giver anledning til alvorlig bekymring; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at tendensen til øget vold mod miljøaktivister, navnlig kvinder, og forkæmpere for miljørettigheder og deres advokater er veldokumenteret, bl.a. i massemedier og sociale medier; der henviser til, at kvindelige aktivister udsættes for kønsspecifikke former for vold og intimidering, som giver anledning til alvorlig bekymring;

| X. | der henviser til, at miljøforkæmpere står forrest i kampen for klimaindsatsen og ansvarlighed; der henviser til, at menneskerettighedsorganer i stigende grad har gjort opmærksom på behovet for specifikt at beskytte miljøforkæmpere; der henviser til, at indskrænkningen af civilsamfundets råderum er et globalt fænomen, der i uforholdsmæssig grad rammer menneskerettighedsforkæmpere, som beskæftiger sig med anliggender vedrørende miljø og jord, og som ofte befinder sig i landdistrikter og isolerede områder med begrænset adgang til beskyttelsesmekanismer; der henviser til, at langt størstedelen af menneskerettighedskrænkelserne over for menneskerettigheds- og miljøforkæmpere begås i et klima af næsten total straffrihed; der henviser til, at støtte til og beskyttelse af menneskerettigheds- og miljøforkæmpere er blandt de erklærede prioriteter for EU's optræden udadtil i hele verden og i dets nabolande; der finder, at Unionen skal anvende alle de instrumenter, den har til rådighed i denne henseende; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at miljøforkæmpere står forrest i kampen for klimaindsatsen og ansvarlighed; der henviser til, at menneskerettighedsorganer i stigende grad har gjort opmærksom på behovet for specifikt at beskytte miljøforkæmpere; der henviser til, at indskrænkningen af civilsamfundets råderum er et globalt fænomen, der i uforholdsmæssig grad rammer menneskerettighedsforkæmpere, som beskæftiger sig med anliggender vedrørende miljø og jord, og som ofte befinder sig i landdistrikter og isolerede områder med begrænset adgang til beskyttelsesmekanismer; der henviser til, at langt størstedelen af menneskerettighedskrænkelserne over for menneskerettigheds- og miljøforkæmpere begås i et klima af næsten total straffrihed; der henviser til, at støtte til og beskyttelse af menneskerettigheds- og miljøforkæmpere er blandt de erklærede prioriteter for EU's optræden udadtil i hele verden og i dets nabolande; der finder, at Unionen skal anvende alle de instrumenter, den har til rådighed i denne henseende;

| Y. | der henviser til, at miljøforkæmpere i de seneste år er blevet udsat for stadig flere tilfælde af drab, kidnapninger, tortur, kønsbaseret vold, trusler, chikane, intimidering, smædekampagner, kriminalisering, domstolschikane, tvangsudsættelser og fordrivelse; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at miljøforkæmpere i de seneste år er blevet udsat for stadig flere tilfælde af drab, kidnapninger, tortur, kønsbaseret vold, trusler, chikane, intimidering, smædekampagner, kriminalisering, domstolschikane, tvangsudsættelser og fordrivelse;

| Z. | der henviser til, at FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere har udtrykt sin bekymring for menneskerettighedsforkæmpere i alle lande, da de får deres bevægelses-, forsamlings-, ytrings- og foreningsfrihed begrænset og udsættes for falske anklager, uretfærdige retssager, vilkårlig anholdelse og frihedsberøvelse, tortur og henrettelse; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere har udtrykt sin bekymring for menneskerettighedsforkæmpere i alle lande, da de får deres bevægelses-, forsamlings-, ytrings- og foreningsfrihed begrænset og udsættes for falske anklager, uretfærdige retssager, vilkårlig anholdelse og frihedsberøvelse, tortur og henrettelse;

| AA. | der henviser til, at det af 2020-rapporten fra Global Witness fremgår, at der i 2019 blev dræbt 212 jord- og miljøaktivister, hvilket er en stigning på 30 % i forhold til 2018; der henviser til, at omkring 40 % af disse ofre var oprindelige folk og personer med traditionel ejendomsret til jord, og at mere end to tredjedele af drabene fandt sted i Latinamerika; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at det af 2020-rapporten fra Global Witness fremgår, at der i 2019 blev dræbt 212 jord- og miljøaktivister, hvilket er en stigning på 30 % i forhold til 2018; der henviser til, at omkring 40 % af disse ofre var oprindelige folk og personer med traditionel ejendomsret til jord, og at mere end to tredjedele af drabene fandt sted i Latinamerika;

| AB. | der henviser til, at oprindelige folk har særlige rettigheder for så vidt angår beskyttelse af miljø, jord og ressourcer som fastsat i artikel 7 i Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention om oprindelige folk og stammefolk fra 1989; der henviser til, at artikel 29 i UNDRIP fra 2007 om oprindelige folks rettigheder fastslår, at oprindelige folk har ret til bevarelse og beskyttelse af miljøet og produktionskapaciteten for deres landområder eller territorier og ressourcer; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at oprindelige folk har særlige rettigheder for så vidt angår beskyttelse af miljø, jord og ressourcer som fastsat i artikel 7 i Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention om oprindelige folk og stammefolk fra 1989; der henviser til, at artikel 29 i UNDRIP fra 2007 om oprindelige folks rettigheder fastslår, at oprindelige folk har ret til bevarelse og beskyttelse af miljøet og produktionskapaciteten for deres landområder eller territorier og ressourcer;

| AC. | der henviser til, at Escazuaftalen er den første regionale aftale om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse og klage og domstolsprøvelse på miljøområdet i Latinamerika og Caribien; der henviser til, at Escazuaftalen, der har været åben for ratifikation siden den 1. september 2019, er den første traktat, der fastslår retten til et sundt miljø (artikel 4); der påpeger, at Escazuaftalen, som bekræfter betydningen af regionalt samarbejde, kan tjene som inspiration for andre regioner, der står over for lignende udfordringer; der henviser til, at Århuskonventionen fastsætter en række rettigheder for enkeltpersoner og civilsamfundsorganisationer på miljøområdet, herunder adgang til miljøoplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet og adgang til klage og domstolsprøvelse; der henviser til, at parterne i konventionen er forpligtet til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at offentlige myndigheder (på nationalt, regionalt eller lokalt plan) bidrager til, at disse rettigheder bliver effektive. |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Escazuaftalen er den første regionale aftale om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse og klage og domstolsprøvelse på miljøområdet i Latinamerika og Caribien; der henviser til, at Escazuaftalen, der har været åben for ratifikation siden den 1. september 2019, er den første traktat, der fastslår retten til et sundt miljø (artikel 4); der påpeger, at Escazuaftalen, som bekræfter betydningen af regionalt samarbejde, kan tjene som inspiration for andre regioner, der står over for lignende udfordringer; der henviser til, at Århuskonventionen fastsætter en række rettigheder for enkeltpersoner og civilsamfundsorganisationer på miljøområdet, herunder adgang til miljøoplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet og adgang til klage og domstolsprøvelse; der henviser til, at parterne i konventionen er forpligtet til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at offentlige myndigheder (på nationalt, regionalt eller lokalt plan) bidrager til, at disse rettigheder bliver effektive.

Klimaændringernes indvirkning på menneskerettighederne

| 1. | understreger sammenhængen mellem nydelse, beskyttelse og fremme af menneskerettigheder, der er forankret i den menneskelige værdighed, og målet om en sund og bæredygtig planet; opfordrer EU og dets medlemsstater til at optræde som en troværdig og pålidelig partner på den globale scene ved at vedtage, styrke og gennemføre lovgivning, der er tilpasset en omfattende menneskerettighedsbaseret tilgang til klimaindsatsen, til at styre politikker og foranstaltninger til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer og til at sikre, at de er hensigtsmæssige, tilstrækkeligt ambitiøse, ikkediskriminerende og i overensstemmelse med de grundlæggende menneskerettighedsforpligtelser; påpeger, at principper og standarder, der er afledt af den internationale menneskerettighedslovgivning, bør være retningsgivende for alle politikker og programmer vedrørende klimaændringer og i alle processens faser; opfordrer EU og dets medlemsstater til at tilskynde tredjelande, virksomheder og lokale myndigheder til at vedtage og implementere løsninger og foranstaltninger, der vil bidrage til at beskytte miljøet og imødegå konsekvenserne af klimaændringer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Unionen og dens medlemsstater til at styrke sammenkoblingen af menneskerettigheder og miljø i deres optræden udadtil samt til at bistå og støtte internationale, regionale og lokale menneskerettighedsmekanismer med håndteringen af miljømæssige udfordringer, navnlig klimaændringernes indvirkning på den fulde nydelse af menneskerettighederne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at klimaændrings- og menneskerettighedsspørgsmål integreres i alle relevante EU-politikker, og til at sikre sammenhængen mellem disse politikker; påpeger betydningen af at støtte aktiviteter, der øger bevidstheden om de konsekvenser, som klimaændringer, miljøforringelse og tab af biodiversitet har for menneskerettighederne; opfordrer endvidere Unionen til at støtte og styrke samarbejdet med tredjelande med henblik på at integrere en menneskerettighedsbaseret tilgang i miljølove og -politikker; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger den afgørende betydning af adgang til menneskelig udvikling for alle; fremhæver risikoen for menneskerettighedskrænkelser i de internationale forsyningskæder for både konventionel energi og greentech-baseret vedvarende energi såsom børnearbejde i koboltminer, der indgår i forsyningskæden for lithium-ion-batterier; opfordrer Kommissionen til at tage indvirkningen på menneskerettighederne i betragtning, når den vurderer, hvilke teknologier Unionen skal anvende på energi- og transportområdet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at vandknaphed er en af de følger af klimaændringerne, som berører mange mennesker i hele verden; opfordrer EU og dets medlemsstater til at behandle vandknaphed som en topprioritet på deres lovgivningsmæssige og politiske dagsorden; påpeger, at den mangelfulde forvaltning af jord- og naturressourcer bidrager til nye konflikter og står i vejen for en fredelig løsning på eksisterende konflikter; minder om, at konkurrencen om de stadig mere knappe ressourcer bliver stadig mere intens, og at den forværres yderligere af miljøforringelse, befolkningstilvækst og klimaændringer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om den juridiske forpligtelse til at respektere retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø, som bl.a. er en forudsætning for bæredygtige økonomiske aktiviteter, der bidrager til individers og samfunds trivsel og eksistensgrundlag; minder om, at den internationale menneskerettighedslovgivning giver enkeltpersoner, oprindelige samfund og miljømenneskerettighedsforkæmpere mulighed for at gå rettens vej for at opnå erstatning for skader forårsaget af klimaændringer, gennemføre foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer og stille stater, virksomheder og enkeltpersoner til ansvar for handlinger, der påvirker klimaændringer og menneskerettighederne; opfordrer i denne forbindelse EU til at gøre bekæmpelse af straffrihed til en af sine vigtigste prioriteter ved at skabe instrumenter, der muliggør en fuldstændig, effektiv og vedvarende implementering og håndhævelse af menneskerettigheds- og miljølovgivningen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de konkrete forpligtelser vedrørende menneskerettigheder, miljø og klimaændringer, der allerede er fastsat i EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024, gennemføres og overvåges effektivt, og at kønsaspektet inddrages i planens gennemførelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | støtter det mandat, som FN's særlige rapportør om menneskerettigheder og miljø har fået til at arbejde for global anerkendelse af retten til at leve i et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø som en menneskeret; opfordrer EU og medlemsstaterne til på FN's næste generalforsamling at støtte global anerkendelse af denne ret; mener, at en sådan anerkendelse bør fungere som en katalysator for stærkere miljøpolitikker, bedre retshåndhævelse, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser på miljøområdet, adgang til oplysninger og til klage og domstolsprøvelse samt bedre resultater for mennesker og planeten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte med at overvåge situationen for menneskerettigheder og klimaændringer og vurdere fremskridtene vedrørende medtagelse og mainstreaming af menneskerettighederne i alle aspekter af klimaindsatsen på nationalt og internationalt plan i tæt samarbejde med FN's Menneskerettighedsråd/FN's højkommissær for menneskerettigheder; opfordrer i den forbindelse EU til at tage skridt til at indføre retten til et sikkert og sundt miljø i chartret og til fuldt ud at overholde artikel 37 heri; understreger i denne forbindelse betydningen af et tæt samarbejde med stater og alle relevante institutionelle aktører, der er involveret i at sikre en korrekt gennemførelse af menneskerettigheds- og miljøbestemmelserne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at alle mennesker bør have en grundlæggende ret til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø og til et stabilt klima uden forskelsbehandling, og at denne ret skal sikres ved hjælp af ambitiøse politikker og håndhæves fuldt ud gennem retssystemet på alle planer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at integration af retten til et sundt miljø i vigtige miljøaftaler og -processer er afgørende for at sikre en helhedsorienteret reaktion på covid-19-krisen, der omfatter en nytænkning af forholdet mellem menneske og natur, som mindsker risiciene og forebygger fremtidige skader på grund af miljøforringelse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at tage et dristigt initiativ med aktiv støtte fra EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder for at bekæmpe straffrihed for dem, der begår miljøforbrydelser på globalt plan, og bane vejen for nye forhandlinger mellem parterne bag Den Internationale Straffedomstol (ICC) med henblik på at anerkende »økocid« som en international forbrydelse i henhold til Romstatutten; opfordrer Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til at etablere et program til opbygning af kapaciteten i medlemsstaternes nationale jurisdiktioner på disse områder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Unionen og dens medlemsstater til med jævne mellemrum at vurdere, hvordan den eksterne dimension af den europæiske grønne pagt bedst kan bidrage til en helhedsorienteret og menneskerettighedsbaseret tilgang til klimaindsatsen og tabet af biodiversitet; opfordrer EU til at benytte den brede vifte af eksterne politikker, værktøjer og politiske og finansielle instrumenter, det råder over, som middel til at implementere den europæiske grønne pagt; opfordrer EU til at revidere sine klimafinansieringsmekanismer og foreslå ændringer hertil, hvor det er relevant, med henblik på at sikre fuld respekt for menneskerettighederne og indføre stærke beskyttelsesforanstaltninger til dette formål; opfordrer til, at der oprettes klimakontaktpunkter inden for de relevante tjenestegrene i Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten, hvis opgaver vil omfatte klimasikring i alle EU's eksterne forbindelser; opfordrer til gennemsigtig og informativ kommunikation om disse spørgsmål i EU's udviklingssamarbejdsprogrammer med tredjelande; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at kønsperspektivet integreres i politikker og programmer for bæredygtig udvikling for at sikre, at kvinders og pigers rettigheder — herunder seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) og de nødvendige sundhedstjenester — samt fremme af kønnenes ligestilling og klimaretfærdighed mainstreames gennem strategiprogrammer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at øge den finansielle og tekniske bistand og kapacitetsopbygningsaktiviteterne for at hjælpe tredjelande med integrationen af menneskerettighederne i deres nationale klimaforanstaltninger og -programmer og med overholdelsen af internationale miljøbestemmelser, så det sikres, at klimamålene ikke kommer i vejen for udøvelsen af menneskerettighederne i disse lande; noterer sig den interinstitutionelle aftale om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI), i henhold til hvilken 30 % af finansieringen skal støtte klima- og miljømål; insisterer på, at alle aktiviteter, der udføres af europæiske finansielle institutioner i tredjelande, navnlig Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, skal være i overensstemmelse med EU's klimaforpligtelser og følge en menneskerettighedsbaseret tilgang (HRBA); opfordrer til en styrkelse og uddybning af de to institutioners respektive klagemekanismer (8) for enkeltpersoner eller grupper, der mener, at deres rettigheder er blevet krænket af sådanne aktiviteter, og at de kan have krav på erstatning; |
| --- | --- |

14.

| 15. | støtter kraftigt integrationen af menneskerettigheder i den globale biodiversitetsramme for perioden efter 2020 i overensstemmelse med Kommissionens nylige meddelelse med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030 — Naturen skal bringes tilbage i vores liv«; mener, at der med henblik på at integrere menneskerettighederne i den globale biodiversitetsramme for perioden efter 2020 bør fastsættes nye mål for, at retten til et rent, sundt, sikkert og bæredygtigt miljø anerkendes og gennemføres på nationalt og globalt plan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger på ny betydningen af at beskytte Arktis mod klimaændringer og nødvendigheden af EU's politik for Arktis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | påpeger de virkninger, som kombinationen af klimaændringer, miljøforringelse og naturkatastrofer har som drivkraft for migration og klimabetinget fordrivelse og beklager den manglende beskyttelse af menneskerettighederne på internationalt plan for personer, der lider som følge heraf; mener, at en sådan fordrivelse bør adresseres på internationalt plan; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om udvikling af en international ramme for håndtering af klimabetinget fordrivelse og migration både i internationale fora og i EU's optræden udadtil; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde sammen om at øge deres støtte til modstandsdygtighedsforanstaltninger i regioner, der er udsat for de skadelige virkninger af klimaændringer, og til at støtte mennesker, der er blevet fordrevet på grund af klimaændringer og ikke kan vende hjem; understreger, at FN's Menneskerettighedskomité har fastslået, at stater, når de overvejer at udvise asylansøgere, skal tage hensyn til de menneskerettighedsmæssige konsekvenser af klimakrisen i hjemlandet; konstaterer med tilfredshed, at klimabetinget migration og fordrivelse er medtaget i Cancún-tilpasningsrammen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | støtter en menneskerettighedsbaseret tilgang til migrationsstyring i tredjelande og hensyntagen til eventuelle huller i beskyttelsen af menneskerettighederne i forbindelse med migration; minder i den forbindelse om de eksisterende redskaber for lovlige migrationsveje og mener, at sådanne redskaber bør indføres i endnu højere grad for personer med behov for beskyttelse; går ind for at identificere og fremme gode praksisser for menneskerettighedsforpligtelser og -tilsagn, som støtter og styrker den politiske beslutningstagning på EU-plan og internationalt plan, hvad angår miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insisterer på, at alle personers rettigheder skal respekteres uden nogen form for forskelsbehandling på grundlag af det sted, hvor de bor, eller deres sociale forhold, navnlig rettighederne for dem, der er mest sårbare over for de negative virkninger af klimaændringerne; understreger betydningen af at sikre og lette sådanne sårbare gruppers deltagelse i offentlige beslutninger, der påvirker deres eksistensgrundlag; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om, at den ulighed, vold og forskelsbehandling, som kvinder oplever, forstærkes af klimaændringerne; opfordrer EU og dets medlemsstater til at udforme og gennemføre politikker med et tværgående kønsperspektiv inden for handel, samarbejde, klima og eksterne aktioner, der kan fremme kvinders indflydelse og status samt deres deltagelse i beslutningsprocessen og sikre anerkendelse af de særlige begrænsninger, som piger og kvinder står over for; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke de regionale menneskerettighedsorganers og andre mekanismers rolle og kapacitet med hensyn til at håndtere sammenhængen mellem klimaændringer og menneskerettigheder, fremme af miljørettigheder og beskyttelse af miljøforkæmpere; opfordrer navnlig Kommissionen til at iværksætte et program til støtte for Escazuaftalen med henblik på bl.a. at bistå de statslige parter med at ratificere og gennemføre aftalen, bistå civilsamfundet med at engagere sig i aftalen og bidrage til dens gennemførelse og yde støtte til den frivillige fond, der er oprettet i henhold til aftalen; |
| --- | --- |

21.

Covid-19-respons

| 22. | understreger, at den globale covid-19-pandemi er et perfekt eksempel på, hvordan miljøforringelse indvirker på skabelsen af betingelserne for en stigning i zoonoser med alvorlige sundhedsmæssige, sociale, økonomiske og politiske konsekvenser til følge; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forpligte sig til at inkludere miljørettigheder og forsvaret af dem, der kæmper for disse, i enhver respons på covid-19-pandemien; tilskynder medlemsstaterne og andre interessenter til at tage hensyn til Kommissionens »Global Monitor of COVID-19’s Impact on Democracy and Human Rights«; |
| --- | --- |

22.

| 23. | udtrykker sin dybe bekymring for, at en global recession forårsaget af covid-19-pandemien kan mindske, forsinke eller ændre staternes tilsagn med hensyn til internationale klimamål og menneskerettighedsstandarder; opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre, at de politikker, der er planlagt for den økonomiske genopretning, fuldt ud vil være i overensstemmelse med fremme og beskyttelse af menneskerettighederne som fastsat i Lissabontraktatens artikel 21, samt med miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer indtrængende NF/HR, Kommissionen og medlemsstaterne til at slå til lyd for en effektiv respons på covid-19-krisen, der tager fuldt hensyn til vigtigheden af at respektere, beskytte og opfylde retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø som et bolværk mod fremtidige miljø- og sundhedskriser, som potentielt kan true grundlæggende menneskerettigheder; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at højne deres klima- og miljøambitioner i lyset af covid-19-krisen og til at udforme en ambitiøs strategisk tilgang til klimadiplomati; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er bekymret for, at de nød- og nedlukningsforanstaltninger, der blev truffet som reaktion på covid-19, kan være blevet misbrugt i flere dele af verden af politiske myndigheder, sikkerhedsstyrker og ikkestatslige væbnede grupper til at begrænse, intimidere og myrde menneskerettighedsforkæmpere, herunder miljø- og jordrettighedsforkæmpere; minder i denne forbindelse om, at forkæmpere for oprindelige folk også har været uforholdsmæssigt sårbare over for covid-19 som følge af ringe sundhedsinfrastruktur i fjerntliggende områder og forsømmelighed fra myndighedernes side; |
| --- | --- |

25.

| 26. | påpeger, at covid-19-pandemien truer fødevaresikkerheden og ernæringen for millioner af mennesker rundt om i verden, fordi de globale fødevareforsyningskæder er blevet påvirket på et tidspunkt, hvor fødevaresikkerheden og fødevaresystemerne i forvejen var under pres på grund af klimaændringer og naturkatastrofer; fremhæver, at pandemien kan tjene som vendepunkt for at genskabe balancen i og omdannelsen af fødevaresystemerne og gøre dem mere inkluderende, bæredygtige og resiliente; |
| --- | --- |

26.

Miljømenneskerettighedsforkæmpere og de oprindelige folks rolle

| 27. | minder om, at staterne i henhold til menneskerettighedslovgivningen er forpligtede til at beskytte miljøforkæmpere og deres familier mod chikane, intimidering og vold og sikre deres grundlæggende frihedsrettigheder, ligesom de har en pligt til at anerkende oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder og det bidrag, de i kraft af deres erfaring og viden yder til bekæmpelsen af tab af biodiversitet og miljøforringelse; understreger deres specifikke rolle og ekspertise inden for arealforvaltning og -bevarelse og opfordrer til øget samarbejde med og inddragelse af oprindelige folk samt til bestræbelser for at styrke deres demokratiske deltagelse i relevante beslutningsprocesser, herunder dem, der vedrører internationalt klimadiplomati; påskønner Kommissionens bestræbelser for at støtte oprindelige folks deltagelse gennem sin specifikke støtte til flere projekter såsom Indigenous Peoples’ Centre for Documentation, Research and Information (DOCIP); opfordrer Kommissionen til fortsat at fremme dialog og samarbejde mellem oprindelige folk og Den Europæiske Union samt med internationale fora, navnlig i relation til klimaændringer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver, at selv om angreb og trusler forekommer overalt i verden, påpeger FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, at situationen er særlig dramatisk i Latinamerika og Asien, hvor nogle internationale investorer, virksomheder og lokale regeringer ignorerer befolkningernes legitime bekymringer; påpeger, at konflikter og krænkelser i mange tilfælde finder sted på en baggrund af økonomisk ulighed og social udstødelse; fordømmer den retslige forfølgelse og kriminalisering af miljøaktivister i Amazonas, hvor de i stigende grad udsættes for angreb, drab og forfølgelse; fordømmer det stigende antal tilfælde af angreb på og forfølgelse af miljøaktivister i Honduras og det nylige drab på Guapinol-miljøaktivister; påpeger, at der i løbet af de seneste tre år er blevet registreret 578 drab på forkæmpere for miljørettigheder, jordrettigheder og oprindelige folks rettigheder; understreger, at Filippinerne til stadighed topper listen over lande, hvor det er farligst at være miljørettighedsforkæmper; gentager sin opfordring til Kommissionen om i lyset af grovheden af menneskerettighedskrænkelserne i landet og manglen på væsentlige forbedringer eller vilje til at samarbejde fra de filippinske myndigheders side at indlede proceduren med henblik på en eventuel midlertidig tilbagetrækning af præferencer under den generelle toldpræferenceordning Plus (GSP +); |
| --- | --- |

28.

| 29. | henstiller til de EU-medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, at ratificere ILO-konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU ikke støtter initiativer og projekter, som kan føre til ulovlig landgrabbing, ulovlig skovhugst og skovrydning eller andre lignende skadelige indvirkninger på miljøet; fordømmer ethvert forsøg på at deregulere miljø- og menneskerettighedsbeskyttelsen i forbindelse med covid-19-pandemien og andre kriser; |
| --- | --- |

30.

| 31. | fordømmer på det kraftigste stigningen i antallet af mord og tilfælde af bagvaskelse, forfølgelse, kriminalisering, fængsling, chikane og intimidering af forkæmpere for oprindelige folk, miljømenneskerettigheder og jordrettigheder i hele verden og opfordrer til, at de ansvarlige stilles til regnskab; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at kvindelige miljømenneskerettighedsforkæmpere kæmper mod yderligere udfordringer i deres arbejde, lokalsamfund og hjem, idet de er mål og ofre for kønsspecifikke trusler og kønsspecifik vold; påpeger, at kvindelige forkæmpere er i større risiko for at blive udsat for visse former for vold og andre krænkelser, fordomme, udstødelse og afvisning end deres mandlige kolleger; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte alle menneskerettighedsforkæmpere, navnlig miljøforkæmpere og deres retlige repræsentanter, og til at skabe opmærksomhed om deres situation, når det er nødvendigt; er overbevist om, at støtten til forkæmpere for miljørettigheder bør øges, og at enhver form for repressalie eller angreb mod dem fra virksomheders eller statslige aktørers side bør fordømmes af EU gennem offentlige erklæringer og lokale foranstaltninger, hvor det er relevant; understreger på ny nødvendigheden af, at EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne investerer i og styrker specifikke, kønsorienterede og lettilgængelige beskyttelsesmekanismer og -programmer for miljøforkæmpere, herunder i lokalsamfund og oprindelige befolkningsgrupper, og involverer dem i enhver undersøgelse af krænkelser; |
| --- | --- |

33.

| 34. | er dybt bekymret over den stadige forværring af situationen for miljøforkæmpere, whistleblowere, journalister og retlige aktører med speciale i miljø verden over; opfordrer EU og dets medlemsstater til at beskytte ytringsfriheden, mediefriheden og -pluralismen og retten til forsamling samt sikre journalisters og whistlebloweres og miljøforkæmperes sikkerhed og beskyttelse, både i EU og gennem dets eksterne forbindelser; udtrykker dyb bekymring over de krænkelser, forbrydelser og dødbringende angreb, der stadig begås mod journalister og mediearbejdere på grund af deres aktiviteter; påpeger, at whistleblowing er en form for ytrings- og informationsfrihed og spiller en væsentlig rolle i afsløring og forebyggelse af overtrædelser af EU-retten og i styrkelsen af den demokratiske ansvarliggørelse og gennemsigtighed; opfordrer Kommissionen til i denne henseende at kontrollere medlemsstaternes gennemførelse og sikre deres fulde anvendelse af direktiv (EU) 2019/1937 (9); anser retten til information for at være et vigtigt instrument for mennesker, der muligvis kan være berørt af konsekvenserne af klimaændringer, så de på et tidligt tidspunkt kan blive ordentligt informeret om klimaændringers skadelige virkninger og tilpasningsforanstaltninger; forlanger, at informationsfriheden respekteres; |
| --- | --- |

34.

| 35. | påpeger, at miljøforkæmperes indsats er af afgørende betydning, da de leder efter, udformer og udbreder praktisk gennemførlige løsninger og mekanismer til forebyggelse af, modstandsdygtighed over for og tilpasning til klimaændringer for de mennesker, der bor i de berørte områder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at være særligt opmærksom på kvindelige menneskerettighedsforkæmperes særlige beskyttelsesbehov og anerkende deres rolle som stærke drivkræfter for forandring, navnlig inden for klimaindsatsen; understreger i den forbindelse behovet for at støtte kapacitetsopbygning og kvinders rolle som opdragere og drivkræfter for forandring samt sikre tilstrækkelig finansiering til disse organisationer; minder om, hvor ofte kvindelige lokalsamfundsledere og miljøaktivister udsættes for undertrykkelse og endda mord, som det var tilfældet med de modige aktivister, der var nomineret og shortlistet til Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed, nemlig Marielle Franco fra Brasilien, som blev myrdet i 2018, og Berta Cáceres fra Honduras, der blev myrdet i 2016; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at anmode om og sikre, at oprindelige folks ret til frit, forudgående og informeret samtykke respekteres, uden udøvelse af pres, i enhver aftale eller ethvert udviklingsprojekt, der kan påvirke oprindelige folks jorder, territorier eller naturaktiver; understreger vigtigheden af at fremme oprindelige folks rettigheder og traditionelle praksisser for at opnå bæredygtig udvikling, bekæmpe klimaændringer og bevare og genoprette biodiversiteten, samtidig med at der sikres passende beskyttelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at benytte alle de instrumenter, de har til rådighed — sammen med bestemmelserne om gennemførelse og håndhævelse af menneskerettighederne inden for rammerne af Unionens udenrigspolitik og associeringsaftaler — til effektivt at støtte og beskytte menneskerettighedsforkæmpere og miljøforkæmpere i EU's nabolande samt til at tilskynde EU-kandidatlandene til effektivt at tilnærme sig europæiske værdier og standarder; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til vedtagelse af et bilag til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, der skal omhandle de specifikke udfordringer og behov, som gør sig gældende for miljøforkæmpere og for EU's politik på området; understreger betydningen af at sikre videreførelsen af ProtectDefenders.eu-projektet med øgede bevillinger samt af andre eksisterende EU-værktøjer til støtte for menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer til vedtagelse af en liste over prioriterede lande, hvor EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne vil intensivere deres indsats for at støtte miljøforkæmpere og i samspil med lokale myndigheder søge at få indført eller forbedret beskyttelsesmekanismer og særlig lovgivning, som definerer miljøforkæmpere, anerkender deres arbejde og garanterer deres beskyttelse, mener, at denne prioriterede liste bør udarbejdes af EU-Udenrigstjenesten i tæt samråd med interessenter og Europa-Parlamentet, og den skal ajourføres en gang om året; opfordrer endvidere NF/HR til en gang om året at fremlægge en rapport om de foranstaltninger, der er gennemført i de prioritererede lande, og om beskyttelsen af miljøforkæmpere på verdensplan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer indtrængende FN til at påtage sig en større rolle med hensyn til at beskytte globale økosystemer og miljøforkæmpere, navnlig i områder, hvor klimaændringerne har en alvorlig indvirkning på oprindelige befolkninger og på lokalsamfund; opfordrer derfor EU til at fremme et initiativ på FN-plan, der giver internationale observatører mulighed for at monitorere alvorlige miljøskader, alvorlige miljøkriser eller situationer, hvor miljørettighedsforkæmpere er mest udsatte, og samarbejde med og bistå myndighederne med at etablere et beskyttende miljø for disse forkæmpere; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til gennem politisk dialog at fremme vedtagelsen af nationale handlingsplaner, der sikrer et sikkert og frit miljø for miljøforkæmpere ved at anlægge et bredere syn på kollektiv beskyttelse, herunder politiske foranstaltninger til at legitimere samfund og grupper, der er involveret i miljøbeskyttelse; opfordrer Kommissionen til udtrykkeligt at adressere oprindelige folks og lokalsamfunds menneskerettigheder i frivillige partnerskabsaftaler om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT-partnerskabsaftaler); |
| --- | --- |

42.

| 43. | minder om, at staterne i overensstemmelse med FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere skal beskytte biodiversitetsforkæmpere som menneskerettighedsforkæmpere; udtrykker sin tilfredshed med udformningen af internationale traktater som f.eks. Escazuaftalen, som er et vigtigt instrument for Latinamerika og Caribien — den region med flest registrerede drab på miljømenneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

43.

UNFCCC, retfærdighed og ansvarlighed

| 44. | beklager, at de nuværende nationalt bestemte bidrag, selv hvis de gennemføres fuldt ud af alle stater, vil føre til en katastrofal global temperaturstigning på 3 oC over det førindustrielle niveau og dermed tilsidesætte Parisaftalen; advarer om, at et sådant scenarie vil medføre ekstreme konsekvenser for klimaet og miljøet og have en omfattende negativ indvirkning på menneskerettighederne; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hilser indarbejdelsen af menneskerettighederne i præamblen til Parisaftalen velkommen og opfordrer til, at der træffes effektive foranstaltninger, der sikrer respekt for og fremme af menneskerettighederne, når aftalen implementeres, og klimatiltagene iværksættes; beklager imidlertid, at der ikke er nogen konkrete bestemmelser, der drager stats- og virksomhedsaktører til ansvar for menneskerettighedskrænkelser i forbindelse med klimaændringerne; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer indtrængende parterne i UNFCCC til at fortsætte med at højne ambitionsniveauet for deres modvirknings- og tilpasningsforanstaltninger i overensstemmelse med målene i Parisaftalen og til at integrere menneskerettighedsdimensionen i deres nationalt bestemte bidrag (NDC) og deres meddelelse om tilpasning; opfordrer UNFCCC's sekretariat til i samarbejde med FN's højkommissær for menneskerettigheder at udarbejde retningslinjer for, hvordan beskyttelsen af menneskerettigheder kan integreres i NDC'er og tilpasningsmeddelelser; opfordrer parterne til at revidere deres tilsigtede nationalt bestemte bidrag (INDC'er) og NDC'er og til at udvikle overvågningsmekanismer for NDC'er med fuld og effektiv deltagelse af oprindelige folk; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger behovet for at styrke synergierne mellem klima- og menneskerettighedsrapporteringsforpligtelser; mener, at retningslinjerne for gennemsigtighedsrammen i Parisaftalen (artikel 13) bør omfatte en opfordring til parterne om at fremlægge oplysninger om ikke blot drivhusgasemissioner, men også om, hvorvidt klimapolitikkerne gennemføres i overensstemmelse med andre samfundsmæssige mål og eksisterende retlige rammer, og derfor inkludere oplysninger om god praksis, herunder rettighedsbaserede tilgange til afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger samt støtte; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer indtrængende EU's institutioner til at samarbejde aktivt om promovering af en menneskerettighedsbaseret tilgang i de igangværende internationale klimaforhandlinger, navnlig i mekanismen for bæredygtig udvikling (SDM) og i retningslinjerne for andre mekanismer under artikel 6, stk. 4, i Parisaftalen, som kan sikre rettighedshaveres meningsfulde og informerede deltagelse, tilstrækkelige miljømæssige og sociale beskyttelsesforanstaltninger og uafhængige klagemekanismer; understreger, at SDM bør sigte mod at finansiere projekter, der er til gavn for dem, der er mest sårbare over for virkningerne af klimaændringer, og at projekter, der finansieres under SDM, bør underkastes en menneskerettighedskonsekvensanalyse, således at kun projekter, der har en positiv indvirkning, kan registreres; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde kriterier for berettigelse til EU-tilskud, som vil gøre det muligt for miljø-NGO'er, der måske ellers ikke ville være støtteberettigede på grund af deres størrelse, at få mere inklusiv adgang til midler; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at det med henblik på at kunne stille alle aktører til ansvar er nødvendigt, at nye mekanismer såsom SDM inkluderer institutionelle beskyttelsespolitikker og klagemekanismer, der sikrer en effektiv beskyttelse af rettigheder; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer UNFCCC's sekretariat til sammen med parterne i konventionen at udarbejde en fælles retlig ramme for klimaretfærdighed; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at den globale statusopgørelse som omhandlet i artikel 14 i Parisaftalen bør anvendes til at tage de fremskridt, der er gjort med hensyn til at integrere menneskerettigheder og andre principper i klimaindsatsen, op til revision; påpeger, at den bør give civilsamfundet og mellemstatslige organisationer mulighed for at bidrage med deres input; mener, at vurderingen af gennemførelsen af Parisaftalen bør bidrage til at identificere god praksis og hindringer for dens gennemførelse samt tjene som rettesnor for NDC'er og internationalt samarbejde fremover; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger, at alle effektive rettighedsbaserede klimaforanstaltninger bør sikre fri, aktiv, meningsfuld og informeret deltagelse; anbefaler, at afbødnings- og tilpasningsplaner bør være offentligt tilgængelige, gennemsigtigt finansieret og udviklet sammen med berørte og/eller potentielt berørte grupper, navnlig de mest sårbare; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger, at udviklingslandene ikke kan håndtere virkningerne af klimaændringerne på egen hånd, og at de ofte er afhængige af international bistand i forhold til deres krisestyringskapacitet samt deres kapacitet til at tilpasse sig til og foregribe virkningerne af klimaændringerne; |
| --- | --- |

54.

| 55. | fremhæver sit synspunkt om, at menneskerettighedslovgivning og -institutioner, der er almindeligt anvendte til at bekæmpe manglende ansvarlighed på forvaltningsområdet, på ingen måde kan erstatte effektive foranstaltninger til forebyggelse af og oprejsning for skader forårsaget af klimaændringer; mener, at nationale menneskerettighedsinstitutioner og civilsamfundet kan spille en effektiv rolle i de nationale ansvarligheds- og kontrolmekanismer, der er udformet med henblik på at sikre adgangen til retsmidler for dem, der udsættes for menneskerettighedskrænkelser som følge af klimaændringer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mener, at EU skal spille en aktiv, stærk og ambitiøs lederrolle i forberedelserne til FN's 26. klimakonference (COP26) ved at sætte menneskerettighedsprincipperne i centrum for den internationale udformning af politikker om klimaændringer for at undgå uoprettelige skader på den nuværende og fremtidige menneskelige udvikling og på nuværende og fremtidige generationer; |
| --- | --- |

56.

| 57. | anerkender civilsamfundets, herunder NGO'ers og miljøforkæmperes, aktive rolle og engagement som fortalere for en menneskerettighedsbaseret tilgang til klimaindsatsen og opfordrer EU til at støtte sådanne aktiviteter; understreger behovet for at sikre, at civilsamfundet deltager i den gennemsigtighedsramme, der er fastsat i artikel 13 i Parisaftalen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | noterer sig Kommissionens forslag til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1367/2006 (10) (den såkaldte Århusforordning), som skal forbedre gennemførelsen af Århuskonventionen på EU-plan; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at sikre en passende gennemførelse af relevante EU-retsakter (f.eks. direktiv 2011/92/EU (11)) og internationalt retligt bindende bestemmelser (Århuskonventionen) i deres retsorden for at sikre inklusiv adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger, at miljøaktivisternes handlinger er helt i tråd med målene for bæredygtig udvikling, og at systemisk gennemførelse af disse mål bør tilstræbes på lokalt, nationalt og internationalt plan; |
| --- | --- |

59.

| 60. | minder om, at medlemsstaterne er forpligtede til at regulere virksomheder for at sikre, at de ikke forårsager menneskerettighedskrænkelser, og sikre, at private aktører og aktører fra erhvervslivet har pligt til at tage hånd om klimaændringernes indvirkning på menneskerettighederne i overensstemmelse med FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at spille en aktiv rolle i udformningen, etableringen og fremme af beskyttelses- og ansvarlighedsprocesser i de internationalt anerkendte organer for at sikre, at de strukturelle ændringer, der foretages for at opnå den drastiske reduktion af emissionerne inden 2030 som fastsat i klimapolitikkerne, udformes, gennemføres og overvåges på en måde, der beskytter de berørte menneskers og samfunds rettigheder, herunder retten til arbejde, og til at fremme retfærdige og rimelige arbejdsvilkår; understreger, at den grønne omstilling bør være retfærdig og ikke lade nogen i stikken; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger betydningen af virksomheders due diligence og bæredygtigt virksomhedsansvar som væsentlige forudsætninger for forebyggelse af og beskyttelse mod alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og miljøet; opfordrer EU til at støtte bæredygtig og ansvarlig virksomhedsledelse som et vigtigt element i den europæiske grønne pagt; opfordrer medlemsstaterne til at implementere effektive lovgivningsmæssige foranstaltninger for at identificere, bedømme, forebygge, standse, afbøde, overvåge, kommunikere, tage ansvar for, adressere og afhjælpe potentielle og/eller faktiske menneskerettighedskrænkelser og til at holde virksomhederne ansvarlige, når det drejer sig om at sikre, at de opfylder deres due diligence-forpligtelser med hensyn til klimaændringernes indvirkning på menneskerettighederne i overensstemmelse med FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

62.

| 63. | påskønner Kommissionens tilsagn om at udarbejde et lovgivningsforslag om obligatorisk menneskerettigheds- og miljørelateret due diligence for virksomheder i hele deres forsyningskæde; mener, at dette lovgivningsforslag bør støtte og lette udviklingen af fælles metoder til måling af virkningerne på miljøet og klimaændringerne; understreger betydningen af effektiv, meningsfuld og informeret konsultation og kommunikation med alle berørte eller potentielt berørte interessenter, herunder miljøforkæmpere; opfordrer indtrængende EU til at støtte og effektivt engagere sig i de igangværende forhandlinger om en bindende FN-traktat om erhvervslivet og menneskerettigheder med henblik på at regulere transnationale selskabers og andre erhvervsvirksomheders aktiviteter; mener, at et sådant instrument skal tilskynde virksomhedsaktører og investorer til at påtage sig deres ansvar med hensyn til menneskets ret til et sundt miljø; mener, at ethvert sådant instrument skal omfatte solide miljøbeskyttelsesbestemmelser og tilskynde såvel erhvervslivet som de finansielle institutioner, men også regionale investerings- og udviklingsinstitutioner, til at påtage sig deres ansvar med hensyn til menneskets ret til et sundt miljø; |
| --- | --- |

63.

| 64. | understreger betydningen af at bekæmpe korruption på globalt plan, da den skader menneskerettighederne og har specifikke og uforholdsmæssigt store negative konsekvenser for de dårligst stillede, marginaliserede og sårbare grupper i samfundet såsom kvinder, børn, personer med handicap, ældre, fattige, oprindelige folk eller personer, der tilhører mindretal, bl.a. ved at afskære dem fra lige adgang til naturressourcer, herunder jord; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer Rådet og EU-Udenrigstjenesten til at medtage korruptionsrelaterede forbrydelser blandt de handlinger, der skal kunne straffes via EU's globale sanktionsordning for menneskerettigheder, den såkaldte europæiske Magnitskij-lov, og til at sikre en hurtig vedtagelse og gennemførelse heraf; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mener, at den igangværende revision af EU's handelspolitik bør være en anledning til at omdefinere, fremme og styrke beskyttelsen af menneskerettighederne i handelspolitikken; understreger, at kapitlerne om bæredygtig udvikling i fremtidige handelsaftaler skal være omfattet af tvistbilæggelsesmekanismerne i disse aftaler; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, FN's generalsekretær, formanden for FN's 74. Generalforsamling, formanden for FN's Menneskerettighedsråd, FN's højkommissær for menneskerettigheder og cheferne for EU-delegationerne. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0015.

(2)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 82.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(4)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 15.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(6)  Konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE), 25. juni 1998.

(7)  Regional aftale om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse samt klage og domstolsprøvelse på miljøområdet i Latinamerika og Caribien, 4. marts 2018.

(8)  EBRD's uafhængige mekanisme for projektansvarlighed og EIB-Gruppens klagemekanisme.

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EUT L 26 af 28.1.2012, s. 1).

---

Torsdag den 20. maj 2021

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/125

---

P9_TA(2021)0248

Vending af den demografiske udvikling i EU's regioner ved hjælp af samhørighedspolitikkens instrumenter

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om vending af den demografiske udvikling i EU's regioner ved hjælp af samhørighedspolitikkens instrumenter (2020/2039(INI))

(2022/C 15/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til arbejdskraftens frie bevægelighed som fastsat i artikel 45 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdskraftens frie bevægelighed som fastsat i artikel 45 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 174 i TEUF om styrkelse af Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 174 i TEUF om styrkelse af Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed,

| — | der henviser til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, som tillader, at støttemidler anvendes til fremme af udviklingen af visse økonomiske regioner, når den ikke i væsentlig grad ændrer konkurrencevilkårene (»kategori c«-regioner), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, som tillader, at støttemidler anvendes til fremme af udviklingen af visse økonomiske regioner, når den ikke i væsentlig grad ændrer konkurrencevilkårene (»kategori c«-regioner),

| — | der henviser til artikel 349 TEUF om regionerne i den yderste periferi, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 349 TEUF om regionerne i den yderste periferi,

| — | der henviser til artikel 9, 46, 47, 48 og 147 i TEUF om flere aspekter af arbejde og beskæftigelse i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, 46, 47, 48 og 147 i TEUF om flere aspekter af arbejde og beskæftigelse i EU,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 2, 3 og 20, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 2, 3 og 20,

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visa (COM(2018)0375), navnlig kapitel II om territorial udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visa (COM(2018)0375), navnlig kapitel II om territorial udvikling,

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en genopretnings- og resiliensfacilitet (COM(2020)0408), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en genopretnings- og resiliensfacilitet (COM(2020)0408),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Den Europæiske Union: den 7. rapport fra Europa-Kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Den Europæiske Union: den 7. rapport fra Europa-Kommissionen (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2017 om regionernes anvendelse af samhørighedsinstrumenterne til at modvirke demografiske forandringer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2017 om regionernes anvendelse af samhørighedsinstrumenterne til at modvirke demografiske forandringer (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om demografiske forandringer og konsekvenserne for EU's fremtidige samhørighedspolitik (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om demografiske forandringer og konsekvenserne for EU's fremtidige samhørighedspolitik (3),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 27. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 27. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (4),

| — | der henviser til artikel 20 i TEUF, forordning (EU) nr. 492/2011 (5) og direktiv 2004/38/EF (6) om arbejdstageres og deres familiemedlemmers frie bevægelighed i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 20 i TEUF, forordning (EU) nr. 492/2011 (5) og direktiv 2004/38/EF (6) om arbejdstageres og deres familiemedlemmers frie bevægelighed i EU,

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 17. juni 2020 om konsekvensen af befolkningsudviklingen i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 17. juni 2020 om konsekvensen af befolkningsudviklingen i Europa,

| — | der henviser til Kommissionens køreplan af 27. juli 2020 om udvikling af landdistrikter: en langsigtet vision for landdistrikterne (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens køreplan af 27. juli 2020 om udvikling af landdistrikter: en langsigtet vision for landdistrikterne (7),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om demografiske udfordringer — vejen frem, der blev vedtaget den 8. juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om demografiske udfordringer — vejen frem, der blev vedtaget den 8. juni 2020,

| — | der henviser til grønbogen om aldring og fremme af solidaritet og ansvar mellem generationerne, som Kommissionen fremlagde den 27. januar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til grønbogen om aldring og fremme af solidaritet og ansvar mellem generationerne, som Kommissionen fremlagde den 27. januar 2021,

| — | der henviser til Kommissionens køreplan af 16. november 2020»Demografiske forandringer i Europa: grønbog om aldring« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens køreplan af 16. november 2020»Demografiske forandringer i Europa: grønbog om aldring« (8),

| — | der henviser til rapporten fra European Observation Network for Territorial Development and Cohesion (ESPON) fra december 2017 om den geografiske placering af nye beskæftigelsesdynamikker i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra European Observation Network for Territorial Development and Cohesion (ESPON) fra december 2017 om den geografiske placering af nye beskæftigelsesdynamikker i Europa,

| — | der henviser til ESPON's policy brief fra juni 2019 med titlen »Addressing labour migration challenges in Europe: An enhanced functional approach«, |
| --- | --- |

—

der henviser til ESPON's policy brief fra juni 2019 med titlen »Addressing labour migration challenges in Europe: An enhanced functional approach«,

| — | der henviser til rapporten »World Population Prospects 2019« fra FN's Afdeling for Økonomiske og Sociale Anliggender, befolkningsafsnittet, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »World Population Prospects 2019« fra FN's Afdeling for Økonomiske og Sociale Anliggender, befolkningsafsnittet,

| — | der henviser til Kommissionens rapport om konsekvenserne af de demografiske forandringer af 17. juni 2020 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om konsekvenserne af de demografiske forandringer af 17. juni 2020 (9),

| — | der henviser til EU's indeks for regional konkurrenceevne fra 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's indeks for regional konkurrenceevne fra 2019,

| — | der henviser til OECD's dokument om tilpasning til den demografiske udvikling, som blev udarbejdet til det første møde i G20-arbejdsgruppen om beskæftigelse under Japans G20-formandskab den 25.-27. februar 2019 i Tokyo, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's dokument om tilpasning til den demografiske udvikling, som blev udarbejdet til det første møde i G20-arbejdsgruppen om beskæftigelse under Japans G20-formandskab den 25.-27. februar 2019 i Tokyo,

| — | der henviser til »Barcelonamålene« fra 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Barcelonamålene« fra 2002,

| — | der henviser til Regionsudvalgets 2016-rapport med titlen »The impact of demographic change on European regions«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets 2016-rapport med titlen »The impact of demographic change on European regions«,

| — | der henviser til Regionsudvalgets 2018-rapport med titlen »Addressing brain drain: The local and regional dimension«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets 2018-rapport med titlen »Addressing brain drain: The local and regional dimension«,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse »Demographic Change: Proposals on Measuring and Tackling its Negative Effects in the EU Regions« af 12.-14. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse »Demographic Change: Proposals on Measuring and Tackling its Negative Effects in the EU Regions« af 12.-14. oktober 2020,

| — | der henviser til Kommissionens langsigtede vision for landdistrikterne, som er under udarbejdelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens langsigtede vision for landdistrikterne, som er under udarbejdelse,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om en EU-strategi for genoplivning af landdistrikterne af 8.-10. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om en EU-strategi for genoplivning af landdistrikterne af 8.-10. december 2020,

| — | der henviser til Regionsudvalgets territoriale konsekvensanalyse vedrørende de demografiske forandringer af 30. januar 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets territoriale konsekvensanalyse vedrørende de demografiske forandringer af 30. januar 2020,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0061/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0061/2021),

| A. | der henviser til, at befolkningsfordelingen på lokalt og regionalt niveau og på EU-niveau samt dens stabilitet eller forandring giver sig udslag i meget forskellige dynamikker medlemsstaterne og deres regioner imellem, således med ulige indvirkninger på affolkningsfænomenet, og i sidste ende på Unionens sociale, økonomiske og territoriale samhørighed; der henviser til, at der ifølge det europæiske indeks for regional konkurrenceevne for 2019 er en kløft mellem hovedstad-/storbyregioner og mere perifere områder, idet 78 % af den europæiske befolkning bor i byer eller funktionelle byområder og nyder godt af velfungerende tjenesteydelser inden for energi, transport og digital konnektivitet, mens mange perifere regioner stadig er præget af vanskeligheder i disse henseender; der henviser til, at samhørighedspolitikken som den vigtigste kilde til offentlige investeringer i EU, der tegner sig for 8,5 % af de offentlige kapitalinvesteringer, kan spille en vigtig rolle i håndteringen af disse demografiske udfordringer, også med henblik på at bevare EU's naturlige demografiske balance på lang sigt; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at befolkningsfordelingen på lokalt og regionalt niveau og på EU-niveau samt dens stabilitet eller forandring giver sig udslag i meget forskellige dynamikker medlemsstaterne og deres regioner imellem, således med ulige indvirkninger på affolkningsfænomenet, og i sidste ende på Unionens sociale, økonomiske og territoriale samhørighed; der henviser til, at der ifølge det europæiske indeks for regional konkurrenceevne for 2019 er en kløft mellem hovedstad-/storbyregioner og mere perifere områder, idet 78 % af den europæiske befolkning bor i byer eller funktionelle byområder og nyder godt af velfungerende tjenesteydelser inden for energi, transport og digital konnektivitet, mens mange perifere regioner stadig er præget af vanskeligheder i disse henseender; der henviser til, at samhørighedspolitikken som den vigtigste kilde til offentlige investeringer i EU, der tegner sig for 8,5 % af de offentlige kapitalinvesteringer, kan spille en vigtig rolle i håndteringen af disse demografiske udfordringer, også med henblik på at bevare EU's naturlige demografiske balance på lang sigt;

| B. | der henviser til, at »afsenderregioner« i denne rapport er regioner, der mister høje færdigheder og/eller kompetencer (inden for en eller flere sektorer/områder) til fordel for andre regioner som følge af permanent udvandring over en bestemt periode, og at »modtagerregioner« henviser til regioner, der erhverver høje færdigheder og/eller kompetencer (inden for en eller flere sektorer/områder) som følge af permanent indvandring i en bestemt periode; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at »afsenderregioner« i denne rapport er regioner, der mister høje færdigheder og/eller kompetencer (inden for en eller flere sektorer/områder) til fordel for andre regioner som følge af permanent udvandring over en bestemt periode, og at »modtagerregioner« henviser til regioner, der erhverver høje færdigheder og/eller kompetencer (inden for en eller flere sektorer/områder) som følge af permanent indvandring i en bestemt periode;

| C. | der henviser til, at den demografiske udvikling også påvirkes af klimaændringer og navnlig af oversvømmelser og hedebølger i forbindelse med denne proces; der henviser til, at en koordineret tilgang, der integrerer principperne om bæredygtighed, grøn omstilling og digitalisering på tværs af forskellige EU-politikker, også kan bidrage til at vende de negative demografiske tendenser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den demografiske udvikling også påvirkes af klimaændringer og navnlig af oversvømmelser og hedebølger i forbindelse med denne proces; der henviser til, at en koordineret tilgang, der integrerer principperne om bæredygtighed, grøn omstilling og digitalisering på tværs af forskellige EU-politikker, også kan bidrage til at vende de negative demografiske tendenser;

| D. | der henviser til, at der er en høj korrelation mellem sociale ydelser, fysisk og IKT-relateret konnektivitet samt muligheder på arbejdsmarkedet og så potentiale til at tiltrække og fastholde indbyggere i bestemte områder; der henviser til, at mange af EU's regioner, herunder landdistrikter, der udgør 44 % af Unionens areal, fjerntliggende, perifere, ø- og bjergregioner, der er ringere stillet i geografisk, socialt og økonomisk henseende, stadig står over for en alvorlig kløft vedrørende adgang til tjenesteydelser; der henviser til, at disse regioner især er præget af lav befolkningstæthed, flugt fra land til by og affolkning med negative konsekvenser for aldring, generationsskifte og udvikling af landbruget; der henviser til, at der bør udvikles øgede synergier med EU's transportpolitik for at imødekomme de specifikke behov i regioner med lav befolkningstæthed og affolkning; der henviser til, at den nuværende aldringstendens i EU's befolkning har store økonomiske og sociale konsekvenser såsom øgede forsørgerkvoter, pres på skatte- og socialsikringssystemernes bæredygtighed samt øget belastning af de sundhedsmæssige og sociale tjenesteydelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der er en høj korrelation mellem sociale ydelser, fysisk og IKT-relateret konnektivitet samt muligheder på arbejdsmarkedet og så potentiale til at tiltrække og fastholde indbyggere i bestemte områder; der henviser til, at mange af EU's regioner, herunder landdistrikter, der udgør 44 % af Unionens areal, fjerntliggende, perifere, ø- og bjergregioner, der er ringere stillet i geografisk, socialt og økonomisk henseende, stadig står over for en alvorlig kløft vedrørende adgang til tjenesteydelser; der henviser til, at disse regioner især er præget af lav befolkningstæthed, flugt fra land til by og affolkning med negative konsekvenser for aldring, generationsskifte og udvikling af landbruget; der henviser til, at der bør udvikles øgede synergier med EU's transportpolitik for at imødekomme de specifikke behov i regioner med lav befolkningstæthed og affolkning; der henviser til, at den nuværende aldringstendens i EU's befolkning har store økonomiske og sociale konsekvenser såsom øgede forsørgerkvoter, pres på skatte- og socialsikringssystemernes bæredygtighed samt øget belastning af de sundhedsmæssige og sociale tjenesteydelser;

| E. | der henviser til, at arbejdskraftens frie bevægelighed er en af EU's og dets indre markeds fire friheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at arbejdskraftens frie bevægelighed er en af EU's og dets indre markeds fire friheder;

| F. | der henviser til, at mens der i de seneste årtier har været en betydelig befolkningstilvækst i EU, er vækstraten nu på vej ned, og befolkningstallet forventes at falde kraftigt på længere sigt; der henviser til, at EU i 2015 oplevede det første naturlige fald i befolkningstallet, idet der var flere dødsfald end fødsler; der henviser til, at Europa i 2019 kun tegnede sig for 6,9 % af verdens befolkning, og at det i 2070 vil udgøre mindre end 4 % af verdens befolkning med kraftige fald, navnlig i Øst- og Sydeuropa som følge af kombinationen af lave fertilitetskvotienter og nettoindvandring inden for EU fra disse områder; der henviser til, at de langsigtede demografiske tendenser i de europæiske regioner indikerer lavere fødselstal og aldrende samfund med undtagelse af visse regioner i den yderste periferi, herunder navnlig Mayotte, hvor man forventer en befolkningstilvækst på 38 % pr. 2050 i forhold til niveauet i 2010, samt Fransk Guyana, hvor væksten forventes at blive 26 % (10); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mens der i de seneste årtier har været en betydelig befolkningstilvækst i EU, er vækstraten nu på vej ned, og befolkningstallet forventes at falde kraftigt på længere sigt; der henviser til, at EU i 2015 oplevede det første naturlige fald i befolkningstallet, idet der var flere dødsfald end fødsler; der henviser til, at Europa i 2019 kun tegnede sig for 6,9 % af verdens befolkning, og at det i 2070 vil udgøre mindre end 4 % af verdens befolkning med kraftige fald, navnlig i Øst- og Sydeuropa som følge af kombinationen af lave fertilitetskvotienter og nettoindvandring inden for EU fra disse områder; der henviser til, at de langsigtede demografiske tendenser i de europæiske regioner indikerer lavere fødselstal og aldrende samfund med undtagelse af visse regioner i den yderste periferi, herunder navnlig Mayotte, hvor man forventer en befolkningstilvækst på 38 % pr. 2050 i forhold til niveauet i 2010, samt Fransk Guyana, hvor væksten forventes at blive 26 % (10);

| G. | der henviser til, at demografiske aspekter bør integreres i forskellige politikker, herunder ved at indarbejde dem i langsigtede prioriteter; der henviser til, at det er vigtigt at indsamle og overvåge pålidelige statistiske data og støtte forskning og udveksling af god praksis på alle niveauer for at fremme en bedre forståelse af de demografiske udfordringer, foregribe deres indvirkning på arbejdsmarkederne og udvikle innovative og effektive løsninger til sikring af ældrevenlige miljøer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at demografiske aspekter bør integreres i forskellige politikker, herunder ved at indarbejde dem i langsigtede prioriteter; der henviser til, at det er vigtigt at indsamle og overvåge pålidelige statistiske data og støtte forskning og udveksling af god praksis på alle niveauer for at fremme en bedre forståelse af de demografiske udfordringer, foregribe deres indvirkning på arbejdsmarkederne og udvikle innovative og effektive løsninger til sikring af ældrevenlige miljøer;

| H. | der henviser til, at den sundhedsmæssige og økonomiske krise i kølvandet på covid-19-pandemien har gjort det klart, at solidaritet mellem generationerne, tilstrækkelig finansiering af social- og sundhedsydelser og en bæredygtig økonomi er nogle af drivkræfterne bag genopretningsprocessen og i skabelsen af mere modstandsdygtige samfund; der henviser til, at covid-19-pandemien har afsløret, hvor skrøbelige vores sundhedssystemer er, navnlig i lyset af den aldrende befolkning; der henviser til, at covid-19-pandemien endnu en gang har understreget betydningen af at beskytte og fremme de ældres værdighed og deres grundlæggende rettigheder i EU; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den sundhedsmæssige og økonomiske krise i kølvandet på covid-19-pandemien har gjort det klart, at solidaritet mellem generationerne, tilstrækkelig finansiering af social- og sundhedsydelser og en bæredygtig økonomi er nogle af drivkræfterne bag genopretningsprocessen og i skabelsen af mere modstandsdygtige samfund; der henviser til, at covid-19-pandemien har afsløret, hvor skrøbelige vores sundhedssystemer er, navnlig i lyset af den aldrende befolkning; der henviser til, at covid-19-pandemien endnu en gang har understreget betydningen af at beskytte og fremme de ældres værdighed og deres grundlæggende rettigheder i EU;

| I. | der henviser til, at covid-19-krisen sandsynligvis vil have en betydelig indvirkning på fødsel og dødelighed og migrationsstrømme i Europa, men at pandemiens fulde økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale konsekvenser stadig er ukendte; der henviser til, at de kortsigtede og langsigtede konsekvenser for den demografiske udvikling af de ekstraordinære foranstaltninger, der træffes som reaktion på krisen, skal analyseres grundigt, herunder ud fra et kønsperspektiv; der henviser til, at foreløbige undersøgelser tyder på, at pandemien har forværret de eksisterende uligheder mellem mænd og kvinder, herunder en stigning i ulønnet omsorgsarbejde og tab af arbejdspladser; der henviser til, at folkesundhedskrisen har en uforholdsmæssig stor indvirkning på kvinder og piger og navnlig fra de mest sårbare grupper, som samhørighedspolitikken bør tage hensyn til, bl.a. ved at kanalisere investeringer i plejetjenester og forbedre arbejdsvilkårene i denne sektor samt ved at støtte overgangen til en plejeøkonomi; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at covid-19-krisen sandsynligvis vil have en betydelig indvirkning på fødsel og dødelighed og migrationsstrømme i Europa, men at pandemiens fulde økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale konsekvenser stadig er ukendte; der henviser til, at de kortsigtede og langsigtede konsekvenser for den demografiske udvikling af de ekstraordinære foranstaltninger, der træffes som reaktion på krisen, skal analyseres grundigt, herunder ud fra et kønsperspektiv; der henviser til, at foreløbige undersøgelser tyder på, at pandemien har forværret de eksisterende uligheder mellem mænd og kvinder, herunder en stigning i ulønnet omsorgsarbejde og tab af arbejdspladser; der henviser til, at folkesundhedskrisen har en uforholdsmæssig stor indvirkning på kvinder og piger og navnlig fra de mest sårbare grupper, som samhørighedspolitikken bør tage hensyn til, bl.a. ved at kanalisere investeringer i plejetjenester og forbedre arbejdsvilkårene i denne sektor samt ved at støtte overgangen til en plejeøkonomi;

| J. | der henviser til, at der siden starten på den økonomiske krise i 2008 har været registreret en bevægelse af veluddannede unge fagfolk fra Syd- og Østeuropa til Nordvesteuropa; der henviser til, at der er en udtalt korrelation mellem en regions samfundsøkonomiske forhold og så dens dynamik vedrørende hjerneflugt/-tilgang; der henviser til, at afsender- og modtagerregionerne vil skulle samarbejde om at tackle de udfordringer, de står over for, og anvende integrerede tilgange til at udvikle langsigtede politikker, der har til formål at maksimere befolkningens livskvalitet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der siden starten på den økonomiske krise i 2008 har været registreret en bevægelse af veluddannede unge fagfolk fra Syd- og Østeuropa til Nordvesteuropa; der henviser til, at der er en udtalt korrelation mellem en regions samfundsøkonomiske forhold og så dens dynamik vedrørende hjerneflugt/-tilgang; der henviser til, at afsender- og modtagerregionerne vil skulle samarbejde om at tackle de udfordringer, de står over for, og anvende integrerede tilgange til at udvikle langsigtede politikker, der har til formål at maksimere befolkningens livskvalitet;

| K. | der henviser til, at innovation og investeringer i menneskelig kapital er de vigtigste drivkræfter bag den samfundsøkonomiske og beskæftigelsesmæssige vækst i medlemsstaterne og regionerne på mellemlang til lang sigt; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at innovation og investeringer i menneskelig kapital er de vigtigste drivkræfter bag den samfundsøkonomiske og beskæftigelsesmæssige vækst i medlemsstaterne og regionerne på mellemlang til lang sigt;

Aktuelle karakteristika og udfordringer i forbindelse med demografiske forandringer i EU

Generelle betragtninger

| 1. | understreger, at de såkaldt fire friheder er hjørnestenene i EU's konkurrencedygtighed og værdier; påpeger dog, at der bør rettes yderligere opmærksomhed mod disse friheders følgevirkninger på de demografiske tendenser de heraf følgende implikationer for balancen mellem og inden for EU's regioner og disses økonomiske, sociale og territoriale samhørighed; understreger, at EU står over for en stor demografisk udfordring, som trods forskellige virkninger på tværs af regionerne skal anerkendes og håndteres på en helhedsorienteret måde for at rette op på den negative naturlige demografiske balance i de seneste år; mener, at det bør være en prioritet for EU at vende den nuværende demografiske udvikling i de europæiske territorier ved at tage hånd om udviklingens årsager og ikke blot dens konsekvenser, sideløbende med at forfølge det dobbelte mål om at fremskynde klimarelateret og digital omstilling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker i denne forbindelse de betydelige demografiske forskelle, der er forbundet med forskellige økonomiske muligheder, tjenesteydelser, tilgængelighed, transport og digital konnektivitet på både EU-plan og medlemsstatsplan mellem kerneområder, storbyområder og periferi; gentager i denne forbindelse, at det transeuropæiske transportnet (TEN-T) kun kan fungere efter hensigten, hvis de lokale transportinfrastrukturer tilsvarende fungerer effektivt; understreger, at disse forskelle er særligt synlige i landdistrikter eller områder med naturbetingede eller specifikke begrænsninger, såsom tyndt befolkede områder og bjergområder samt mellem fastlandet og øerne og regionerne i den yderste periferi; gentager, at transportforbindelserne til de fleste øer og regioner i den yderste periferi som regel er kendetegnede ved at være uregelmæssige og bekostelige; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at BNP pr. indbygger, indkomstniveau, beskæftigelsesfrekvens, fertilitetskvotient, socioøkonomiske faktorer, kløften mellem land og by og befolkningens aldring er blandt de faktorer, der har den største direkte indvirkning på den demografiske udvikling; bemærker, at den nuværende dynamik på arbejdsmarkedet især skaber befolkningsbevægelser mellem EU's regioner, hvilke fører til sociogeografiske skævheder og problematikker, som samhørighedspolitikken fra 2021 af vil skulle udrede; understreger, at de interne migrationsbevægelser fra østlige, sydlige og centrale til nordlige og nordvestlige regioner for det meste omfatter unge, uddannede og faglærte arbejdstagere; bemærker, at migration af tredjelandsstatsborgere har gjort det muligt for EU at undgå faldende befolkningstal i de senere år; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at Europas befolkning er klart kendetegnet ved aldring og faldende fødselsrater, hvilket influerer på andelen af forsørgelsesafhængige og har negative konsekvenser for væksten i arbejdsstyrken, som er langt bagud i forhold til det foregående årti; advarer om, at arbejdsstyrken er i synlig tilbagegang i EU's østlige, sydlige og centrale regioner; gør opmærksom på, at befolkningsaldringen også berører planlægningen på bolig- og transportområdet, behovet for infrastruktur og tjenesteydelser samt bæredygtigheden med hensyn til finanspolitik og social sikring; bemærker, at der er behov for politikker for aktiv alderdom for at mindske den negative dimension af demografiske forandringer, navnlig i landdistrikter og fjerntliggende områder og for at sikre alle indbyggere en passende livskvalitet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | påpeger, at den igangværende covid-19-sundhedskrise kan have socioøkonomiske implikationer for dynamikken på arbejdsmarkedet på mellemlang og lang sigt; beklager endvidere, at covid-19-pandemien har haft en negativ indvirkning på den gennemsnitlige forventede levetid i Europa; understreger, at foranstaltningerne til selvisolering og fysisk distancering, om end de har haft en positiv effekt med hensyn til at sænke smitteniveauet, også har haft synlige virkninger på produktion, efterspørgsel og handel, idet den økonomiske aktivitet er faldet og ledigheden er steget, kombineret med et kraftigt fald i virksomhedernes indtægter og større offentlige underskud; bemærker, at der som følge heraf kan forudsiges en ny migrationsbølge blandt unge både inden for og mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at den aktuelle covid-19-krise har afsløret store forskelle med hensyn til adgang til og kvaliteten af sundhedsydelser; minder i denne forbindelse om behovet for at styrke de offentlige tjenesteydelser i landdistrikterne, f.eks. sundhedsydelser, for at tackle de meget betydelige uligheder og forskelle i forventet levetid baseret på bopæl, social status og uddannelsesniveau; minder om, at pandemien også blotlagde den digitale kløft og navnlig berørte ældre mennesker og personer, der bor i mindre udviklede regioner, landdistrikter og/eller bjergområder samt regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger en anden udfordring, som pandemien har gjort opmærksom på, nemlig behovet for at sikre anstændige arbejds- og levevilkår for sæsonarbejdere, som er vigtige for at afhjælpe mangler i visse økonomiske sektorer, navnlig landbruget; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at det i sig selv er en udfordring at fastslå omfanget af affolkningsprocessen, da statistiske optegnelser ikke giver nøjagtige data, eftersom tallene for dem, der forlader visse områder, først bliver tilgængelige flere år senere; bemærker endvidere, at Eurostats fremskrivninger af befolkningstallet for det næste årti viser, at både land og by kan komme til at stå over for befolkningsnedgang; påpeger i denne forbindelse betydningen af en korrekt evaluering af dimensionen af de demografiske udfordringer og af en passende håndtering heraf, også med henblik på at bekæmpe radikalisering og bevægelser, der modsætter sig den europæiske integrationsproces, og styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed; anbefaler at undersøge muligheden for at anvende yderligere indikatorer ud over BNP og befolkningstæthed til klassificering af områder berørt af alvorlige og permanente ulemper; understreger endvidere betydningen af ajourførte statistiske demografiske data, der som minimum er opdelt på NUTS 3-niveau, for bedre at kunne overvåge virkningen af demografiske tendenser i områderne og for at muliggøre mere effektive og målrettede foranstaltninger til at håndtere dem; anmoder medlemsstaterne om at investere i modernisering af dataindsamlingskapaciteten for den demografiske udvikling på forskellige NUTS-niveauer; |
| --- | --- |

8.

Lokale og regionale dimensioner

Afsenderregioner

| 9. | bemærker, at det er et generelt billede, at landdistrikter og afindustrialiserede områder og byer, der er underudviklet i forhold til storbyområder, samt fjerntliggende territorier, herunder øer og regionerne i den yderste periferi, står over for en række specifikke problemstillinger: et betydeligt fald i befolkningstallet, også på grund af fødselsrater, indkomstniveauer under det nationale gennemsnit eller EU-gennemsnittet, og vanskeligheder med den territoriale integration med andre regioner, hvilket gør dem mere udsat for risikoen for affolkning; understreger, at denne situation også fører til vanskeligheder med at få adgang til offentlige tjenester såsom bolighjælp, undervisning og sundhedspleje, herunder adgang til livsvigtige lægemidler; påpeger, at befolkningen i landdistrikterne på nuværende tidspunkt udgør 28 % af Europas befolkning, men at dette tal forventes at falde betydeligt i fremtiden; fremhæver, at EU-initiativer, der målrettes mod landdistrikter, såsom samhørigheds- og landbrugsrelaterede politikker, bør styrkes yderligere ved at fremme bedre samordning af politiske initiativer, der forbedrer ungdomsbeskæftigelsen, iværksætterkulturen, digitaliseringen og støtten til unge og nye landbrugere; glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen har til hensigt at fremskynde udrulningen af højeffektiv bredbåndsinfrastruktur i tyndt befolkede områder og i landdistrikterne, og betragter det som en mulighed for at øge livskvaliteten og fremme undervisningsmuligheder, jobskabelse, innovation, bedre adgang til sundhedsydelser og andre offentlige tjenesteydelser, tilpasning til den teknologiske omstilling og udvikling af kulturscener og fritidsaktiviteter; understreger, at kvinderne i landdistrikterne er afgørende for udviklingen af de pågældende lokalsamfund, og at øget anerkendelse af kvinders arbejde og rettigheder på arbejdsmarkederne i landdistrikterne ville mindske risikoen for affolkning væsentligt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde specifikke strategier for styrkelse af kvinders stilling i landdistrikterne; tilskynder til indsamling af kønsopdelte data med henblik på at indkredse og imødegå eventuelle nuværende uligheder mellem kønnene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | henleder opmærksomheden på nogle af de drivkræfter bag den demografiske udvikling, der tvinger indbyggere væk fra førnævnte områder og afskrækker andre fra at flytte dertil: dårlig infrastruktur, herunder manglende adgang til hurtigt bredbåndsinternet og fravær af transportnet, omfattende ungdomsarbejdsløshed, færre jobmuligheder, navnlig inden for stillinger der kræver videregående uddannelse, såvel som generelt for kvinder, manglende offentlige og private tjenesteydelser og vanskelig adgang til sundhedsydelser, færre muligheder inden for uddannelse, offentlige værker og socialvæsen, som gør det vanskeligere at tilpasse sig til den teknologiske udvikling, samt mangel på kultursteder og fritidsaktiviteter; minder endvidere om klimaændringernes og de dermed forbundne naturkatastrofers indvirkning på affolkning, såsom kraftige hedebølger, der fører til ørkendannelse i visse sydlige områder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at denne mangel på diversificering i visse regioners økonomiske struktur risikerer at skabe et negativt image, også blandt indbyggerne, som giver udtryk for utilfredshed med deres livskvalitet og det niveau af faciliteter og tjenesteydelser, de har adgang til; udtrykker bekymring over denne »mismodets geografi«, der tegner sig i mange regioner i EU, hvor der hersker en følelse af at være ladt i stikken, hvad der hænger tæt sammen med demografiske forandringer; fremhæver i den forbindelse effekten af hjerneflugten, hvor højtuddannede og kvalificerede arbejdstagere migrerer fra en given region eller land til en/et andet; påpeger, at »udvandringen« af især sundhedspersonale såsom læger og sygeplejersker og undervisere, en tendens forværret af sparepolitikker og store nedskæringer i de offentlige udgifter til social- og sundhedsvæsen, har forringet kvaliteten i sundheds- og uddannelsessektoren og gjort det vanskeligt at få adgang til kyndige sundhedsydelser og uddannelsestilbud, især i landdistrikter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er af den opfattelse, at byområder også risikerer affolkning, idet hver femte by i Europa har oplevet svind i befolkningstallet siden 1990; bemærker dog, at svind i befolkningstallet i byerne ikke altid er en vedvarende, lineær proces, men kan være episodisk eller midlertidig, afhængigt af den territoriale kontekst; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at der forekommer et mønster af »indre periferigørelse« forstået således, at de centrale, østlige og sydlige europæiske regioner melder om en betydelig udvandring af indbyggere samlet set, mens de nordlige og vestlige europæiske regioner melder om en betydelig tilgang, idet de modtager et højt antal økonomiske migranter; mener, at disse forskelle også forværres i landdistrikterne, hvor midlerne fra samhørighedspolitikken og den fælles landbrugspolitik skal fokusere mere beslutsomt på innovation for at tilskynde unge til at starte landbrug samt på digitalisering, landdistriktmobilitet og udvikling af intelligente byer samt på at hjælpe familielandbrug med at drage fordel af innovation og nye teknologier; |
| --- | --- |

13.

Modtagerregioner

| 14. | konstaterer, at byområder omkring de større byer oplever befolkningstilvækst, med karakteristiske land-til-by-bevægelser, som er en konsekvens af, at væksten i beskæftigelsen i stigende grad er koncentreret i byerne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstaterer endvidere, at regioner med en høj andel af højtuddannede indbyggere og som har bedre jobmuligheder for mennesker med højere uddannelser, i mindre grad er eksponeret for affolkningsprocesser; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at videnøkonomiske sektorer bidrager til regional udvikling med omfattende social kapital, netværk og teknologi; konstaterer, at innovative økonomiske aktiviteter typisk forekommer i teknologisk mere avancerede regioner, hvor der er større adgang til tilstrækkeligt store klynger af »intelligente« virksomheder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger dog, at den ekstreme befolkningskoncentration i visse byområder allerede har haft negative bivirkninger såsom trafikpropper, stigende bolig- og transportudgifter, forurening, utilstrækkelig vandforsyning, problemer med bortskaffelse af affald, højt energiforbrug, forringelse af livskvaliteten og ukontrolleret byspredning samt en betydelig risiko for fattigdom og social udstødelse samt usikkerhed for visse befolkningssegmenter; understreger, at disse negative virkninger derfor har ført til, at de lokale myndigheder ikke er i stand til at sørge for tjenesteydelser til alle indbyggere i byområder; advarer om nogle af de negative virkninger på folkesundheden som følge af høj befolkningskoncentration i byområder, der er blevet afdækket af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at migration har direkte indvirkning på, hvor inklusive byer kan være, hvilket fordrer skræddersyede politiktiltag og støtteforanstaltninger i forskellige territoriale sammenhænge; minder om, at økonomiske migranter bidrager med mere i form af skatter og sociale bidrag, end de modtager i individuelle ydelser; understreger behovet for at styrke integrationspolitikkerne og støtte de lokale og regionale myndigheder i denne henseende; |
| --- | --- |

18.

Målrettede tiltag: Jagten på løsninger på problemerne ved demografisk tilbagegang

| 19. | understreger betydningen af de nuværende initiativer såsom Det Europæiske Innovationspartnerskab inden for Aktiv og Sund Aldring, intelligente omgivelser og videns- og innovationsfællesskaberne vedrørende digitale forhold og sundhedsforhold under EIT; opfordrer Kommissionen til i sin håndtering af de demografiske udfordringer, som EU's regioner står over for, at tage de løsninger i betragtning, som disse initiativer allerede har udviklet til tilpasning til de demografiske forandringer; understreger betydningen af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring med henblik på at støtte uddannelse og erhvervsuddannelse i affolkningstruede områder; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at lokale, regionale og nationale myndigheder, fagorganisationer og ngo'er er afgørende for at indkredse og vurdere specifikke investeringsbehov i landdistrikter og byområder for mobilitet, territorial tilgængelighed og basale tjenester og dermed for at frigøre potentialet i de berørte områder, herunder økonomiske, sociale og demografiske tendenser; mener derfor, at de bør spille en afgørende rolle som aktive deltagere i udviklingen af territoriale strategier, der udspringer af lokalsamfundene; fremhæver betydningen af så vidt muligt at afsætte budgetmidler specifikt til bestræbelser på at vende den demografiske udvikling i alle relevante EU-programmer og af at foretage konsekvensanalyser af offentlige politikkers virkninger på demografien; påpeger, at en territorial tilgang til brugen af EU-instrumenter, herunder bæredygtig udvikling i byområderne, lokaludviklingsstrategier styret af lokalsamfundet og integrerede territoriale investeringer kan være et nyttigt redskab, som kan bruges til at skabe og fastholde arbejdspladser, gøre regionerne mere tiltrækkende og øge adgangen til tjenester på lokalt niveau; anerkender det betydelige potentiale, der ligger i kredsløbsøkonomien og bioøkonomien, for så vidt angår at genrejse disse områders levedygtighed og efterlyser i den henseende skræddersyet teknisk bistand til at støtte lokale og regionale myndigheder med udformning og gennemførelse af disse strategier, bl.a. ved brug af deltagelsesbaserede metoder, der inddrager lokale interessenter og civilsamfund; |
| --- | --- |

20.

| 21. | påpeger behovet for at udvikle en EU-landdistriktsdagsorden med sigte på at forbedre landdistrikters og fjerntliggende områders tilgængelighed, tiltrækningskraft og bæredygtige udvikling for dermed at udvirke positive virkninger, der gør forsyningskæden og det indre marked velfungerende; bemærker, at disse områders tilgængelighed og tiltrækningskraft kan forbedres gennem adgang til kapital for iværksættere og SMV'er og investeringer i innovationsøkosystemer for at støtte videnskabelse og teknologisk spredning samt gennem levering af offentlige og væsentlige tjenester af høj kvalitet, digitalisering, herunder for små virksomheder, digital innovation og digital konnektivitet og transporttjenester af høj kvalitet; mener, at de lokale og regionale myndigheder bør indkredse det tilstrækkelige niveau af offentlige tjenesteydelser, og at begrebet »rural-proofing« bør anvendes til at imødekomme landdistrikternes og fjerntliggende områders specifikke behov med fokus på politikgennemførelse og opnåelse af passende løsninger; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager, at transportnet kan spille en afgørende rolle med hensyn til at tackle demografiske ændringer og standse affolkningen ved at styrke forbindelserne mellem land og by, herunder gennem investeringer i offentlig transport og andre mobilitetstjenester i landdistrikterne; understreger i denne forbindelse betydningen af at forbedre transportinfrastrukturen, herunder gennem vedligeholdelse og revitalisering af eksisterende transportforbindelser og etablering af forbindelser til TEN-T, som er særligt vigtige i landdistrikter, randområder, øer og i regionerne i den yderste periferi, gennem støtte til overgangen til bæredygtige og intelligente transportnet og styrkelse af interoperabiliteten i transportsystemerne som led i strategien for bæredygtig og intelligent mobilitet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at bæredygtig turisme i landdistrikterne vil kunne spille en meget vigtig rolle i håndteringen af affolkning, højne jobskabelsen og forbedring af den økonomiske og demografiske diversificering i landdistrikterne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | erkender, at disse regioners behov og problemstillinger, herunder i forbindelse med klimaforandringer, skal tages i betragtning i overgangen til klimaneutralitet og bæredygtig, intelligent mobilitet i tråd med målene i den grønne pagt; mener endvidere, at disse investeringer vil muliggøre en retfærdig og lige overgang til en digital økonomi og et digitalt online-undervisningssystem, der er tilgængeligt for alle borgere, inklusive de mest udsatte; er i denne forbindelse af den opfattelse, at samhørighedspolitikken spiller en afgørende rolle gennem investeringer i væsentlige og kvalitetssikrede tjenesteydelser i offentligt regi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at EU's dagsorden for byerne, som fastsætter hovedprioriteringer og tiltag til at forbedre livskvaliteten i byområderne, vil kunne bidrage til at udforme egnede redskaber til at fremme vækst, integration, samarbejde og innovation og håndtere sociale problematikker; fastholder desuden, at man er nødt til at udvikle strategier til udbygning af den videnbaserede økonomi og intelligente specialisering i europæiske regioner, herunder ved at udvikle vidensnetværk og yde støtte til investeringer i menneskelig kapital; fremhæver den rolle, som byer og regioner spiller i både affolkede og overbefolkede områder; gentager, at det er nødvendigt at stille yderligere finansieringsmuligheder direkte til rådighed for byer og regioner med henblik på at gennemføre programmer lokalt, og opfordrer til at maksimere anvendelsen af det europæiske initiativ for byområder; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at samhørighedspolitikken bør bidrage til bedre integration af kvinder i den politiske planlægning for regional- og byudvikling med henblik på at udforme kønsinkluderende byer og samfund, der fungerer for alle; mener endvidere, at investeringer under ESF+ bør fremme beskæftigelsesegnetheden for kvinder og enlige forældre, der har svært ved at finde arbejde, bør sikre finansiering af økonomisk overkommelige børnepasningsfaciliteter og støtte unge familier; minder om, at der gennem rådgivningstjenester, boligstøtte, sundhedspleje og uddannelse bør tages hånd om behov hos børn, der passes af et familiemedlem eller bor alene, mens forældrene arbejder i udlandet; fremhæver endvidere betydningen af familievenlig lovgivning, der tilstræber en tilfredsstillende balance mellem arbejds- og privatliv; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver, at der også skal rettes investeringer mod at støtte unge, ældre, personer med handicap og andre udsatte grupper med at komme ind på eller blive på arbejdsmarkedet og mod at hjælpe med at finde kvalitetsbeskæftigelse, med særlig vægt på de mest affolkede landdistrikter og afsidesliggende områder; mener, at skræddersyet uddannelse også bør undersøges med henblik på at fremme begrebet velfærdsøkonomi samt tilgange til sund og aktiv aldring; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at etniske mindretals behov også bør tages i betragtning i forbindelse med håndteringen af de demografiske udfordringer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder om, at det er nødvendigt at råde over strategier, der kan modvirke arbejdskraftmigration på EU-plan, nationalt og regionalt plan; opfordrer de lokale, regionale, nationale og EU's myndigheder til at udforme politikker, der øger deres regioners tiltrækningskraft med hensyn til jobmuligheder, og til at tackle hjerneflugten i afsenderregionerne gennem forebyggelse, afbødning og passende reaktioner, også ved hjælp af de midler, der stilles til rådighed under samhørighedspolitikken; understreger i den sammenhæng, at der i bestræbelserne på at vende hjernetab til hjernetilgang allerede er taget flere initiativer i forskellige medlemsstater såsom incitamenter rettet mod arbejdstagere med meget specialiserede færdigheder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at covid-19-sundhedskrisen har påvirket alle medlemsstater og regioner i varierende grad og sandsynligvis vil give anledning til nye tendenser inden for befolkningsbevægelser; minder i den sammenhæng om, at de supplerende midler til EFRU og ESF via REACT-EU, som skal sikre en forsvarlig og solid genopretning af EU's økonomi efter krisen, vil kunne yde et vigtigt bidrag til at holde folk i arbejde og skabe nye jobs i affolkningstruede områder, herunder via støtte til SMV'er og selvstændige erhvervsdrivende; glæder sig over indførelsen af fleksible arbejdsordninger, herunder fjernarbejde eller korttidsarbejde, og understreger, at denne støtte skal ydes på et ikke-diskriminerende grundlag; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder i denne forbindelse om, at pandemien har fremhævet betydningen af digitalisering i alle led af økonomien som middel til at afbøde konsekvenserne af social distancering og begrænsninger af den frie bevægelighed samt for at lette sundhedsovervågning eller telekonsultation og levere sundhedsydelser i tyndt befolkede områder eller områder med naturbetingede eller demografiske udfordringer; mener, at de muligheder, som dette rummer, skal udnyttes til at skabe nye arbejdspladser i områder med en aldrende befolkningssammensætning; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peger på den tiltagende udbredelse af telearbejde under covid-19-krisen og mener, at det kan vise sig at være et nyttigt redskab til at vende affolkningstendenserne i landdistrikterne og gøre det muligt for uddannede unge at blive boende i områder, som de ellers ville forlade; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje, hvordan telearbejde kan påvirke den fremtidige mobilitet inden for EU og de forskellige regioners angivelige tiltrækningskraft; |
| --- | --- |

32.

Politikhenstillinger

| 33. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en strategi for den demografiske forandring med prioritering af følgende områder: anstændige ansættelsesvilkår, balance mellem arbejdsliv og privatliv, det territoriale aspekt ved politikker til fremme af økonomisk aktivitet og beskæftigelse, tilstrækkelige sociale tilbud af almen interesse i alle områder, velfungerende lokal offentlig transport, tilstrækkelige omsorgsydelser til plejeafhængige personer og langtidspleje, idet der tages særligt hensyn til nye arbejdsformer og deres sociale indvirkning; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og de regionale myndigheder til at gennemføre en integreret tilgang til håndtering af demografiske udfordringer ved hjælp af samhørighedspolitiske instrumenter og tilskynder til fremme af intelligente landsbyer og andre incitamentsordninger for at fastholde befolkningen og tiltrække unge mennesker til landdistrikter og halvbymæssige områder; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om, at genopretnings- og resiliensfaciliteten vil yde omfattende økonomisk støtte til at gøre medlemsstaternes økonomier mere modstandsdygtige og bedre klædt på til fremtiden, og fastholder, at medlemsstaterne alt efter deres særlige vilkår bør foreslå foranstaltninger som led i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner til at tage hånd om demografiske forandringer, navnlig i deres mest sårbare regioner; der henviser til, at lokale og regionale organer skal inddrages aktivt i udformningen af sådanne planer, eftersom dette er et område af synderlig vigtighed, når planerne underkastes evaluering, og at de efterfølgende også skal inddrages i den statslige forvaltning af planerne; mener, at der bør udvikles synergi mellem samhørighedspolitikken og NextGeneration EU-programmerne for at sikre en mere omfattende tilgang til de demografiske udfordringer; |
| --- | --- |

35.

| 36. | fremhæver betydningen af FRO og dens gennemførelsesmekanisme, som har til formål at støtte de samfund, der er berørt af energiomstillingen, idet den bidrager til at skabe nye muligheder for landdistrikter og afindustrialiserede områder samt til at mindske risikoen for affolkning; mener, at der i denne forbindelse bør ydes støtte til lokale og regionale samarbejdsinitiativer; |
| --- | --- |

36.

| 37. | gentager, at demografisk forandring er en grundlæggende udfordring for EU, og at håndteringen heraf bør prioriteres i udformningen og gennemførelsen af programmer; minder i denne forbindelse om, at et af de vigtigste mål, der er fastsat i forordningen om EFRU og Samhørighedsfonden for den næste flerårige finansielle ramme (2021-2027), er at støtte byområder og landdistrikter med geografiske eller demografiske ulemper, idet medlemsstaterne skal yde finansiel støtte fra EU til projekter, der fremmer miljømæssigt bæredygtig og socialt inklusiv økonomisk udvikling i de berørte regioner; minder i denne forbindelse om, at der bør ydes særlig støtte til NUTS 3-områder eller klynger af lokale administrative enheder med en befolkningstæthed på under 12,5 indbyggere pr. km2 eller med en gennemsnitlig årlig befolkningsnedgang på over 1 % mellem 2007 og 2017, som bør være underlagt specifikke regionale og nationale politikker for at sikre bedre fysiske forbindelser og IKT-konnektivitet, forbedre kvaliteten af og muligheden for at opnå sociale ydelser samt fremme iværksætterånd og skabelsen af jobmuligheder af høj kvalitet ved brug af samhørighedspolitiske instrumenter; glæder sig over den nye artikel i forordningen om EFRU og Samhørighedsfonden, hvori der opfordres til nationale planer til støtte for regionale og lokale områder med vedvarende demografisk tilbagegang; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at mobilisere ESF- og FRO- midler i større omfang og til at kombinere dem med nationale og lokale investeringer med henblik på at bekæmpe social udstødelse, energifattigdom og materielle afsavn for effektivt at imødegå den digitale kløft og den digitale udstødelse, navnlig i landdistrikterne og blandt unge, ældre og personer med handicap, og at sikre adgang til digitale værktøjer og programmer og til økonomisk overkommelige kommunikationsinfrastrukturer; opfordrer derfor til, at der stilles tilgængelige og billige muligheder til rådighed til at opnå digitale færdigheder på en måde, der er tilpasset de ældres behov; påpeger, at sådanne initiativer har større chance for at lykkes, hvis de samtidig knyttes til muligheder for udveksling mellem generationerne; mener i denne henseende, at potentialet ved digitalisering, indførelse af robotter og kunstig intelligens kan udforskes og fremmes yderligere, sideløbende med at der sikres høje etiske standarder samt inklusion med henblik på at forbedre ældres autonomi samt leve- og sundhedsforhold; |
| --- | --- |

38.

| 39. | gentager, at der er behov for yderligere lokale og integrerede tilgange til samhørighedspolitikken, de nationale strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og de nationale strategiske genopretningsplaner med henblik på at give mulighed for en lettere, men samtidig forsvarlig forvaltning af de økonomiske midler og optimere samspillet mellem de forskellige EU-midler og integrerede værktøjer; understreger, at det er nødvendigt at afstive den forvaltningsmæssige kapacitet for at kunne indskrænke papirnusseriet og tilsikre sammenhængende lovgivning i hele projektgennemførelsesprocessen og målrettet teknisk bistand i alle faser; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at programmere og gennemføre samhørighedspolitikken for 2021-2027 i fuld respekt for partnerskabsprincippet og til at tage hensyn til de særlige behov hos regioner med demografiske ulemper i deres partnerskabsaftaler; understreger betydningen af at prioritere regionale og subregionale behov, herunder hvad angår demografiske og migrationsrelaterede aspekter og territoriale udfordringer (i byer og i landdistrikter); mener, at disse strategier bør ledsages af territoriale og demografiske konsekvensvurderinger, der gennemføres parallelt med de økonomiske, miljømæssige og sociale vurderinger; opfordrer Kommissionen til at overvåge og, hvor det er hensigtsmæssigt, sikre fuld gennemførelse af adfærdskodeksen for partnerskab, som kan bidrage til at øge udnyttelsesgraden for samhørighedspolitikken sideløbende med projekternes forbedrede kvalitet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til de forskellige demografiske udfordringer i udformningen af deres nationale genopretnings- og resiliensplaner, deres nationale udviklingspolitikker, langsigtede strategier for bæredygtig udvikling og skræddersyede samhørighedspolitiske programmer, der er forbundet med målene for det europæiske semester, med henblik på at sikre passende finansiering til at tackle affolkning og vende de negative tendenser og øge den territoriale tiltrækningskraft; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer de lokale, regionale og nationale myndigheder i affolkningstruede regioner til at fokusere investeringerne på måder, der kan tilskynde unge familier til at slå sig ned i disse regioner, samt på universel adgang til kvalitetstjenester og -infrastrukturer med deltagelse af SMV'er og serviceforvaltningsvirksomheder og fokusere på jobskabelse, navnlig for unge, omskoling af arbejdstagere, skabelse af iværksættervilkår og støtte til SMV'er; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres støtte til dette mål; mener, at investeringer i alle uddannelsesniveauer, herunder førskoleundervisning, økonomisk overkommelige, tilgængelige og lige og rimelige mobilitetstjenester, børnepasningsfaciliteter for at fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og i livslang læring er en prioritet, navnlig i landdistrikterne og regionerne i den yderste periferi; mener, at det er særlig vigtigt at skabe de rette vilkår for, at unge kan blive boende i disse regioner og til at træde op imod problemet med tidlig afbrydelse af skoleforløb, idet de skal tilbydes attraktive uddannelsesmuligheder, opkvalificering og omskoling på lokalt og regionalt plan, herunder i digitale færdigheder, både i klasselokale og via fjernundervisning med henblik på at tilskynde dem til at fortsætte deres studier i disse regioner; anerkender, at regionerne har behov for EU's og medlemsstaternes koncentrerede støtte i denne forbindelse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer til i højere grad at støtte de regioner, som står over for en kraftig befolkningstilvækst som f.eks. Mayotte og Fransk Guyana ved at tilføre tilstrækkelige finansielle ressourcer til at sikre kontinuiteten af basisfaciliteter i både kvantitativt og kvalitativt fyldestgørende omfang, særligt inden for undervisnings-, sundheds- og transportsektoren; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mener, at de regionale og lokale myndigheder bør inddrages i langsigtet forvaltningssamarbejde og planlægningsinitiativer på forskellige niveauer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbrede god praksis for brugen af og fordelene ved denne type forvaltning og planlægningsværktøjer til støtte for polycentrisk udvikling og til at bruge de territoriale konsekvensanalyser til yderligere at udforme EU's og de nationale politikker, der påvirker demografisk forandring; gentager i denne forbindelse den store betydning af aktiv og ægte inddragelse af regionerne i planlægningen og forvaltningen af genopretnings- og resiliensfaciliteten med henblik på at styrke instrumentets effektivitet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | er af den opfattelse, at innovation og forskning kan have positive afsmittende virkninger på regionalt plan; opfordrer de politiske beslutningstagere på regionalt og nationalt niveau til at anvende den nye genopretnings- og resiliensfacilitet og EFRU til at investere i udvidelsen af bredbåndsnettet med henblik på at fremme den videnbaserede økonomi såvel som i at tilføre ressourcer, offentlige tjenesteydelser og incitamenter af høj kvalitet, med det formål at fastholde højt kvalificeret arbejdskraft med henblik på at udvikle forskningscentre i forskellige regioner, for således at højne de affolkede områders tiltrækningskraft, navnlig i unge talenters og iværksætteres øjne; opfordrer til videre udvikling af samspillet mellem de europæiske struktur- og investeringsfonde og Horisont Europa-programmet samt andre initiativer, såsom dem der iværksættes af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi; mener endvidere, at attraktive finanspolitikker for erhvervsinvesteringer gennem reducerede skattesatser for familier og skattemæssige incitamenter for arbejdsgivere og selvstændige vil fremme jobskabelsen og investeringsmulighederne; mener endvidere, at foranstaltninger, der tilskynder unge familier til at købe deres første hjem, samt en højere grad af fleksibilitet med hensyn til statslig regulering bør overvejes med henblik på at overvinde udfordringerne i forbindelse med affolkning; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer regionerne til økonomisk at udnytte deres konkurrencefordele som fastsat i strategierne for intelligent specialisering; anbefaler at udvikle de såkaldte »oasestrategier«, som sætter fokus på de mest succesrige, dynamiske og voksende sektorer ved at udnytte regionens lokale udviklingspotentiale; opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at investere i ungdomsgarantiinitiativet, der fokuserer på at tiltrække ung og uddannet arbejdskraft, fastholder dem, der allerede er i beskæftigelse, og fremme iværksætterånd ved hjælp af incitamenter på lokalt, nationalt og EU-plan; fremhæver endvidere betydningen af at fremme tiltag til at skabe solidaritet mellem generationerne, aktiv aldring og at fremme de muligheder, som udgøres af det såkaldte »grå guld«, som en radikal politisk kursændring i landdistrikterne med henblik på at forvandle problemet med befolkningens aldring til en gunstig mulighed for udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at det er nødvendigt med et bredere territorialt perspektiv i tråd med det »nye Leipzig-charter« om byernes omskabende kraft for almenvellet og den territoriale dagsorden 2030 for at styrke netværk af andendivisionsbyer og mindre byer for at udnytte deres betydelige potentiale til at afstive den territoriale, økonomiske og sociale samhørighed også hinsides deres umiddelbare bygrænser ved øget samarbejde mellem by og land og ved regionalt samarbejde; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til at sætte fokus på politisk koordinering på EU-niveau om spørgsmål vedrørende funktionelle samarbejdsområder på forskellige niveauer, herunder grænseoverskridende, makroregionale og mellem by og land, med henblik på at tage hånd om de demografiske udfordringer; |
| --- | --- |

48.

| 49. | fastholder, at investeringer bør rettes mod informations- og kommunikationsteknologi og menneskelig kapital, eftersom dette har potentiale til at afkorte afstanden mellem brugerne og tiltrække højt kvalificerede arbejdstagere med henblik på at undgå den digitale kløft og sikre digital samhørighed; fremhæver betydningen af at finansiere IKT-infrastruktur, udvikling og udbredelse af disse teknologier blandt SMV'er og skoler i landdistrikter, ø- og bjergområder og isolerede regioner samt regioner under industriel omstilling, herunder med midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten samt ikke mindst Samhørighedsfonden generelt; understreger betydningen af at stræbe mod en ligelig og parallel opstilling af disse teknologier i regioner og medlemsstater med henblik på at udjævne forskellene, for så vidt angår tiltrækningskraft og den digitale kløft; |
| --- | --- |

49.

| 50. | anerkender, at »magnetbyer« primært bidrager til opbygning af regionale »vækstpoler«; understreger ikke desto mindre, at »andendivisionsbyer« spiller en afgørende rolle for regional udvikling, og opfordrer i denne henseende Kommissionen og medlemsstaterne til at implementere strategier for harmoniseret udvikling af disse byer; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener, at kommuner bør fremme »åben innovation«-initiativer, der gør brug af viden til at fremskynde innovationsprocessen, og bør udvikle en metode til samarbejde med relevante partnere og interessenter med henblik på at etablere regionale innovationsøkosystemer; |
| --- | --- |

51.

| 52. | fremhæver den blå økonomis potentiale til at vende den negative demografiske udvikling på små øer og i perifere kystregioner i EU; understreger, at behørig gennemførelse af tiltag under den blå økonomi, hvis de overvåges nøje med henblik på at afbøde eventuelle negative miljøeksternaliteter og øge de socioøkonomiske fordele for hele værdikæden, herunder små virksomheder, opland og lokalbefolkning, vil kunne bidrage til at modvirke affolkning i Sydeuropa og medvirke til at fordele indtægter fra kystbyer til landsbyer, til at højne den sociale inklusion og til at indfri de målsætninger, der er fastsat i den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

52.

| 53. | anbefaler, hvor det forekommer hensigtsmæssigt, en gentænkning af uddannelsessystemerne i medlemsstaterne, bl.a. ved at udvikle uddannelsesforløb pegende mod erhverv, der er forenelige med fjernarbejde, kombineret med politikker til forebyggelse af permanent hjerneflugt fra afsenderregioner; fastholder, at de lokale og regionale fordele bør udnyttes, og at der bør udvikles økonomiske og sociale instrumenter samt skræddersyede løsninger, ikke blot for at forhindre hjerneflugt, men også for at vende denne udvikling; mener, at erhvervsuddannelse og faglige kurser, herunder arbejdstagermobilitet, kan udgøre en virkningsfuld måde til at dele færdigheder og fagrelevante erfaringer, til at udbygge arbejdstagernes kvalifikationer og til at gøre dem mere modstandsdygtige over for den hurtige udvikling på arbejdsmarkedet, hvad der vil bidrage til at forebygge hjerneflugt; opfordrer de regionale og lokale myndigheder til at lette adgangen til vekseluddannelse med henblik på at forbedre overgangen fra uddannelse til beskæftigelse; mener endvidere, at der bør gøres en indsats for at fremme paneuropæiske »diasporastrategier«, der har til formål at tilskynde tilbagevendelse for mennesker, der har forladt én region til fordel for en mere attraktiv en, med fokus på studerende på videregående uddannelser vedr. landbrug og økonomi i landdistrikter, som bør tilskyndes til at vende tilbage til deres region efter færdiguddannelse med henblik på at bidrage til den økonomiske levedygtighed i deres respektive afsenderregioner; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at initiativet om den langsigtede vision for landdistrikter omfatter praktiske løsninger og støttemidler til at tage hånd om forandringer i periferien og i det demografiske mønster; mener, at denne langsigtede vision for landdistrikterne skal udvikles til en egentlig EU-landdistriktsdagsorden med håndgribelige og konkrete målsætninger og med inddragelse af alle relevante regionale og lokale aktører både i struktureringen og implementeringen heraf; mener endvidere, at den bør omfatte en strategi for integration af kønsaspektet ledsaget af værktøjer til konsekvensanalyse; opfordrer Kommissionen til i forståelse med medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder at foreslå en ny aftale om den demografiske udvikling i EU som en flerstrenget politiktilgang, der vil skulle udmunde i en EU-strategi for demografiske tendenser; mener, at demografiske spørgsmål, herunder affolkning og aldring, bør indgå i drøftelserne på konferencen om Europas fremtid; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, til Kommissionen, til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, til Regionsudvalget og til medlemsstaternes nationale og regionale parlamenter. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 53.

(2)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 10.

(3)  EUT C 153 E af 31.5.2013, s. 9.

(4)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 566.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 492/2011 af 5. april 2011 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen (EUT L 141 af 27.5.2011, s. 1).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).

(7)  Ares(2020)3866098.

(8)  Ares(2020)6799640.

(9)  https://ec.europa.eu/info/files/report-impact-demographic-change-reader-friendly-version-0_da

(10)  Kilder: INSEE (Franske nationale institut for statistik og økonomiske studier), FN.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/137

---

P9_TA(2021)0249

EU-reglernes indvirkning på den frie bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser: arbejdskraftens mobilitet inden for EU som et redskab til at matche behov og færdigheder på arbejdsmarkedet

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om EU-reglernes indvirkning på den frie bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser: arbejdskraftens mobilitet inden for EU som et redskab til at matche behov og færdigheder på arbejdsmarkedet (2020/2007(INI))

(2022/C 15/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 45, 56, 153, 154 og 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 45, 56, 153, 154 og 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Rådet, Parlamentet og Kommissionen i november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Rådet, Parlamentet og Kommissionen i november 2017,

| — | der henviser til FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD),

| — | der henviser til de grundlæggende arbejdsstandarder, der er fastlagt af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), og til dens konventioner og henstillinger om arbejdsadministration og arbejdstilsyn, |
| --- | --- |

—

der henviser til de grundlæggende arbejdsstandarder, der er fastlagt af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), og til dens konventioner og henstillinger om arbejdsadministration og arbejdstilsyn,

| — | der henviser til den omfangsrige gældende EU-ret om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (1) og de hertil knyttede særdirektiver og andre relaterede direktiver, |
| --- | --- |

—

der henviser til den omfangsrige gældende EU-ret om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (1) og de hertil knyttede særdirektiver og andre relaterede direktiver,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2020 om omskoling og opkvalificering som grundlag for forbedring af bæredygtigheden og beskæftigelsesegnetheden i forbindelse med støtte til økonomisk genopretning og social samhørighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2020 om omskoling og opkvalificering som grundlag for forbedring af bæredygtigheden og beskæftigelsesegnetheden i forbindelse med støtte til økonomisk genopretning og social samhørighed,

| — | der henviser til de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission 2019-2024: »En mere ambitiøs Union — Min dagsorden for Europa«, fremlagt af kandidaten til posten som formand for Europa-Kommissionen, Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

der henviser til de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission 2019-2024: »En mere ambitiøs Union — Min dagsorden for Europa«, fremlagt af kandidaten til posten som formand for Europa-Kommissionen, Ursula von der Leyen,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1149 af 20. juni 2019 om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed, om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004, (EU) nr. 492/2011 og (EU) 2016/589 og om ophævelse af afgørelse (EU) 2016/344 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1149 af 20. juni 2019 om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed, om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004, (EU) nr. 492/2011 og (EU) 2016/589 og om ophævelse af afgørelse (EU) 2016/344 (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 492/2011 af 5. april 2011 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 492/2011 af 5. april 2011 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/589 af 13. april 2016 om et europæisk arbejdsformidlingsnet (Eures), arbejdstageres adgang til mobilitetstjenester og øget integrering af arbejdsmarkederne og om ændring af forordning (EU) nr. 492/2011 og (EU) nr. 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/589 af 13. april 2016 om et europæisk arbejdsformidlingsnet (Eures), arbejdstageres adgang til mobilitetstjenester og øget integrering af arbejdsmarkederne og om ændring af forordning (EU) nr. 492/2011 og (EU) nr. 1296/2013 (4),

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/170 af 2. februar 2018 om ensartede detaljerede specifikationer for indsamling og analyse af data for at overvåge og evaluere Euresnettets funktionsdygtighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/170 af 2. februar 2018 om ensartede detaljerede specifikationer for indsamling og analyse af data for at overvåge og evaluere Euresnettets funktionsdygtighed,

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 2. april 2019 om Eures' aktiviteter mellem januar 2016 og juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 2. april 2019 om Eures' aktiviteter mellem januar 2016 og juni 2018,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1072/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1072/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 af 24. september 2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 af 24. september 2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 og (EF) nr. 2135/98 samt ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 af 15. marts 2006 om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 og (EF) nr. 2135/98 samt ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 (10),

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads) (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/54/EU af 16. april 2014 om foranstaltninger til fremme af arbejdstagernes udøvelse af deres ret til fri bevægelighed (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/54/EU af 16. april 2014 om foranstaltninger til fremme af arbejdstagernes udøvelse af deres ret til fri bevægelighed (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/15/EF af 11. marts 2002 om tilrettelæggelse af arbejdstid for personer, der udfører mobile vejtransportaktiviteter (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/15/EF af 11. marts 2002 om tilrettelæggelse af arbejdstid for personer, der udfører mobile vejtransportaktiviteter (14),

| — | der henviser til Rådets direktiv 1999/63/EF af 21. juni 1999 om gennemførelse af den aftale om tilrettelæggelse af arbejdstiden for søfarende, som er indgået mellem European Community Shipowners' Association (ECSA) og Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST) (15), som ændret ved Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners’ Associations (ECSA) og European Transport Workers’ Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 1999/63/EF af 21. juni 1999 om gennemførelse af den aftale om tilrettelæggelse af arbejdstiden for søfarende, som er indgået mellem European Community Shipowners' Association (ECSA) og Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST) (15), som ændret ved Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners’ Associations (ECSA) og European Transport Workers’ Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006 (16),

| — | der henviser til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (17),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/957 af 28. juni 2018 om ændring af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/957 af 28. juni 2018 om ændring af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (18),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/67/EU af 15. maj 2014 om håndhævelse af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/67/EU af 15. maj 2014 om håndhævelse af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (19),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1057 af 15. juli 2020 om fastsættelse af særlige regler med hensyn til direktiv 96/71/EF og direktiv 2014/67/EU om udstationering af førere i vejtransportsektoren og om ændring af direktiv 2006/22/EF, for så vidt angår håndhævelseskravene, og af forordning (EU) nr. 1024/2012 (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1057 af 15. juli 2020 om fastsættelse af særlige regler med hensyn til direktiv 96/71/EF og direktiv 2014/67/EU om udstationering af førere i vejtransportsektoren og om ændring af direktiv 2006/22/EF, for så vidt angår håndhævelseskravene, og af forordning (EU) nr. 1024/2012 (20),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2019/1181 af 8. juli 2019 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2019/1181 af 8. juli 2019 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (21),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2016/344 af 9. marts 2016 om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med imødegåelse af sort arbejde (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2016/344 af 9. marts 2016 om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med imødegåelse af sort arbejde (22),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2017 om en ny dagsorden for færdigheder for Europa (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2017 om en ny dagsorden for færdigheder for Europa (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn som middel til at forbedre arbejdsvilkårene i Europa (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn som middel til at forbedre arbejdsvilkårene i Europa (26),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. juli 2020: »Genopretningsplan for Europa og den flerårige finansielle ramme 2021-2027«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. juli 2020: »Genopretningsplan for Europa og den flerårige finansielle ramme 2021-2027«,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 5. maj 2020 om bæredygtig finansiering til livslang læring og udvikling af færdigheder i en situation, hvor der er mangel på faglært arbejdskraft (sonderende udtalelse på anmodning af det kroatiske formandskab), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 5. maj 2020 om bæredygtig finansiering til livslang læring og udvikling af færdigheder i en situation, hvor der er mangel på faglært arbejdskraft (sonderende udtalelse på anmodning af det kroatiske formandskab),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse med titlen »Hjerneflugt i EU: håndtering af udfordringen på alle niveauer« (C 141/34), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse med titlen »Hjerneflugt i EU: håndtering af udfordringen på alle niveauer« (C 141/34),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274) og til de ledsagende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2020)0121) og (SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274) og til de ledsagende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2020)0121) og (SWD(2020)0122),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 med titlen »Et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling« (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 med titlen »Et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling« (COM(2020)0014),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. december 2019 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2020« (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. december 2019 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2020« (COM(2019)0650),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 med titlen »En ny dagsorden for færdigheder i Europa« (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 med titlen »En ny dagsorden for færdigheder i Europa« (COM(2016)0381),

| — | der henviser til forslag af 17. december 2019 til Kommissionens og Rådets fælles rapport om beskæftigelsen — Ledsagedokument til meddelelse fra Kommissionen om den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 17. december 2019 til Kommissionens og Rådets fælles rapport om beskæftigelsen — Ledsagedokument til meddelelse fra Kommissionen om den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 25. september 2019 om anvendelsen og gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/67/EU af 15. maj 2014 om håndhævelse af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (COM(2019)0426), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 25. september 2019 om anvendelsen og gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/67/EU af 15. maj 2014 om håndhævelse af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (COM(2019)0426),

| — | der henviser til Kommissionens årsrapport for 2019 om arbejdskraftens mobilitet inden for EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens årsrapport for 2019 om arbejdskraftens mobilitet inden for EU,

| — | der henviser til Cedefops rapport med titlen »Skills forecast trends and challenges to 2030« (Tendensprognoser med hensyn til færdigheder og udfordringer indtil 2030), |
| --- | --- |

—

der henviser til Cedefops rapport med titlen »Skills forecast trends and challenges to 2030« (Tendensprognoser med hensyn til færdigheder og udfordringer indtil 2030),

| — | der henviser til Eurofounds rapport med titlen »Posted workers in the European Union (2010)« (27) (Udstationerede arbejdstagere i Den Europæiske Union (2010)) og de nationale rapporter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport med titlen »Posted workers in the European Union (2010)« (27) (Udstationerede arbejdstagere i Den Europæiske Union (2010)) og de nationale rapporter,

| — | der henviser til Kommissionens økonomiske forårsprognose 2020 af 6. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens økonomiske forårsprognose 2020 af 6. maj 2020,

| — | der henviser til retningslinjerne fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) af 24. april 2020 med titlen »COVID-19: back to the workplace — adapting workplaces and protecting workers« (Covid-19: tilbage til arbejdspladsen — tilpasning af arbejdspladser og beskyttelse af arbejdstagerne), |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) af 24. april 2020 med titlen »COVID-19: back to the workplace — adapting workplaces and protecting workers« (Covid-19: tilbage til arbejdspladsen — tilpasning af arbejdspladser og beskyttelse af arbejdstagerne),

| — | der henviser til Parlamentets undersøgelse fra 2015 med titlen »EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law« (Sociale og arbejdsmæssige rettigheder i EU og lovgivningen om EU's indre marked), |
| --- | --- |

—

der henviser til Parlamentets undersøgelse fra 2015 med titlen »EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law« (Sociale og arbejdsmæssige rettigheder i EU og lovgivningen om EU's indre marked),

| — | der henviser til Kommissionens retningslinjer af 17. juli 2020 om sæsonarbejdere i EU i forbindelse med covid-19-udbruddet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens retningslinjer af 17. juli 2020 om sæsonarbejdere i EU i forbindelse med covid-19-udbruddet,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 9. oktober 2020 om forbedring af arbejds- og levevilkårene for sæsonarbejdere og andre mobile arbejdstagere, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 9. oktober 2020 om forbedring af arbejds- og levevilkårene for sæsonarbejdere og andre mobile arbejdstagere,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 13. oktober 2020 om en koordineret tilgang til restriktioner for den frie bevægelighed som reaktion på covid-19-pandemien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 13. oktober 2020 om en koordineret tilgang til restriktioner for den frie bevægelighed som reaktion på covid-19-pandemien,

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse fra 2015 med titlen »Study on wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors« (Undersøgelse om lønfastsættelsessystemer og mindsteløn for udstationerede arbejdstagere i overensstemmelse med direktiv 96/71/EF i et antal udvalgte medlemsstater og sektorer), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse fra 2015 med titlen »Study on wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors« (Undersøgelse om lønfastsættelsessystemer og mindsteløn for udstationerede arbejdstagere i overensstemmelse med direktiv 96/71/EF i et antal udvalgte medlemsstater og sektorer),

| — | der henviser til Kommissionens retningslinjer af 30. marts 2020 om udøvelse af arbejdskraftens frie bevægelighed under covid-19-udbruddet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens retningslinjer af 30. marts 2020 om udøvelse af arbejdskraftens frie bevægelighed under covid-19-udbruddet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. maj 2020 med titlen »Hen imod en faseinddelt og koordineret tilgang til genoprettelse af den frie bevægelighed og ophævelse af kontrollen ved de indre grænser — Covid-19« (2020/C 169/03), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. maj 2020 med titlen »Hen imod en faseinddelt og koordineret tilgang til genoprettelse af den frie bevægelighed og ophævelse af kontrollen ved de indre grænser — Covid-19« (2020/C 169/03),

| — | der henviser til Eurofounds undersøgelse fra 2015 med titlen »Social dimension of intra-EU mobility: Impact on public service« (Social dimension af mobilitet inden for EU: Indvirkning på offentlige tjenesteydelser), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds undersøgelse fra 2015 med titlen »Social dimension of intra-EU mobility: Impact on public service« (Social dimension af mobilitet inden for EU: Indvirkning på offentlige tjenesteydelser),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0066/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0066/2021),

| A. | der henviser til, at ikkeforskelsbehandling er et grundlæggende princip, der er fastsat i traktaterne; der henviser til, at arbejdskraftens frie bevægelighed er et grundlæggende princip i Unionen; der henviser til, at princippet om ligebehandling, som er omhandlet i artikel 45, stk. 2, i TEUF fastsætter, at arbejdstagernes frie bevægelighed forudsætter afskaffelse af enhver i nationaliteten begrundet forskelsbehandling af medlemsstaternes arbejdstagere, for så vidt angår beskæftigelse, aflønning og øvrige arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ikkeforskelsbehandling er et grundlæggende princip, der er fastsat i traktaterne; der henviser til, at arbejdskraftens frie bevægelighed er et grundlæggende princip i Unionen; der henviser til, at princippet om ligebehandling, som er omhandlet i artikel 45, stk. 2, i TEUF fastsætter, at arbejdstagernes frie bevægelighed forudsætter afskaffelse af enhver i nationaliteten begrundet forskelsbehandling af medlemsstaternes arbejdstagere, for så vidt angår beskæftigelse, aflønning og øvrige arbejdsvilkår;

| B. | der henviser til, at det i artikel 3, stk. 3, i TEU fastsættes, at Unionen »fremmer social retfærdighed og beskyttelse«; der henviser til, at det i artikel 9 i TEUF fastsættes, at Unionen »ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tager [...] hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i artikel 3, stk. 3, i TEU fastsættes, at Unionen »fremmer social retfærdighed og beskyttelse«; der henviser til, at det i artikel 9 i TEUF fastsættes, at Unionen »ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tager [...] hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed«;

| C. | der henviser til, at den frie bevægelighed for arbejdstagere, etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser er grundlæggende principper for det indre marked; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den frie bevægelighed for arbejdstagere, etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser er grundlæggende principper for det indre marked;

| D. | der henviser til, at fri bevægelighed for arbejdstagere bør være i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder; der henviser til, at Unionens engagement i FN's 2030-dagsorden og verdensmålene for bæredygtig udvikling, den europæiske grønne pagt samt strategien for ligestilling mellem kønnene, herunder beskyttelse og fremme af rimelige lønninger, ligestilling mellem kønnene og anstændige arbejds- og ansættelsesvilkår, skal integreres i alle politikker for det indre marked, hvorved der tages behørigt hensyn til sociale og miljømæssige forhold; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at fri bevægelighed for arbejdstagere bør være i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder; der henviser til, at Unionens engagement i FN's 2030-dagsorden og verdensmålene for bæredygtig udvikling, den europæiske grønne pagt samt strategien for ligestilling mellem kønnene, herunder beskyttelse og fremme af rimelige lønninger, ligestilling mellem kønnene og anstændige arbejds- og ansættelsesvilkår, skal integreres i alle politikker for det indre marked, hvorved der tages behørigt hensyn til sociale og miljømæssige forhold;

| E. | der henviser til, at arbejdskraftens frie bevægelighed, herunder for sæsonarbejdere, er afgørende for den europæiske integration; der henviser til, at den kan være til gensidig gavn for både afsender- og modtagermedlemsstater og støtter de økonomiske, sociale og territoriale samhørighedsmål; der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne fuldt ud skal drage fordel af potentialet i mobilitet inden for EU, samtidig med at de effektivt håndhæver overholdelsen af de gældende regler om arbejdskraftmobilitet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at arbejdskraftens frie bevægelighed, herunder for sæsonarbejdere, er afgørende for den europæiske integration; der henviser til, at den kan være til gensidig gavn for både afsender- og modtagermedlemsstater og støtter de økonomiske, sociale og territoriale samhørighedsmål; der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne fuldt ud skal drage fordel af potentialet i mobilitet inden for EU, samtidig med at de effektivt håndhæver overholdelsen af de gældende regler om arbejdskraftmobilitet;

| F. | der henviser til, at fri bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser bidrager til økonomisk vækst og samhørighed i EU og skaber beskæftigelsesmuligheder; der henviser til, at det indre marked kun kan blive bæredygtigt og øge velstanden, hvis det bygger på retfærdige og fælles regler og tager udgangspunkt i princippet om ligebehandling, især med hensyn den frie bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at fri bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser bidrager til økonomisk vækst og samhørighed i EU og skaber beskæftigelsesmuligheder; der henviser til, at det indre marked kun kan blive bæredygtigt og øge velstanden, hvis det bygger på retfærdige og fælles regler og tager udgangspunkt i princippet om ligebehandling, især med hensyn den frie bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser;

| G. | der henviser til, at Unionen fortsat bør spille en nøglerolle i at støtte udvekslingen af god praksis på alle forvaltningsniveauer og i at udvikle vejledning og henstillinger i samarbejde med arbejdsmarkedets parter til sikring af anstændige arbejds- og beskæftigelsesvilkår for alle, herunder for sårbare grupper af arbejdstagere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Unionen fortsat bør spille en nøglerolle i at støtte udvekslingen af god praksis på alle forvaltningsniveauer og i at udvikle vejledning og henstillinger i samarbejde med arbejdsmarkedets parter til sikring af anstændige arbejds- og beskæftigelsesvilkår for alle, herunder for sårbare grupper af arbejdstagere;

| H. | der henviser til, at de sociale konsekvenser af den frie bevægelighed for tjenesteydelser kan påvirke oprindelsesregionerne og de regioner, der er værter for mobile arbejdstagere, både positivt og/eller negativt; der henviser til, at manglen på arbejdskraft og hjerneflugten, der er udløst af de nuværende økonomiske og sociale ubalancer mellem Unionens regioner, navnlig efter finanskrisen, har nået et kritisk niveau i nogle medlemsstater, hvilket har ført til yderligere problemer såsom demografiske ubalancer, mangel på plejetilbud og sundhedspersonale og generelt øget ulighed mellem regionerne; der henviser til, at landdistrikter og fjerntliggende områder er særlig berørt af disse fænomener; der henviser til, at der er behov for en bæredygtig industripolitik og en robust samhørighedspolitik for at opretholde og skabe kvalitetsbeskæftigelse i sektorer og regioner under forandring for at forhindre hjerneflugt og ufrivillig mobilitet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de sociale konsekvenser af den frie bevægelighed for tjenesteydelser kan påvirke oprindelsesregionerne og de regioner, der er værter for mobile arbejdstagere, både positivt og/eller negativt; der henviser til, at manglen på arbejdskraft og hjerneflugten, der er udløst af de nuværende økonomiske og sociale ubalancer mellem Unionens regioner, navnlig efter finanskrisen, har nået et kritisk niveau i nogle medlemsstater, hvilket har ført til yderligere problemer såsom demografiske ubalancer, mangel på plejetilbud og sundhedspersonale og generelt øget ulighed mellem regionerne; der henviser til, at landdistrikter og fjerntliggende områder er særlig berørt af disse fænomener; der henviser til, at der er behov for en bæredygtig industripolitik og en robust samhørighedspolitik for at opretholde og skabe kvalitetsbeskæftigelse i sektorer og regioner under forandring for at forhindre hjerneflugt og ufrivillig mobilitet;

| I. | der henviser til, at konkurrence om arbejdskraftomkostninger skader medlemsstaternes samhørighed; der henviser til, at en koordineret tilgang på EU-plan er nødvendig for at undgå illoyal konkurrence om arbejdskraftomkostninger og øge den opadgående sociale konvergens for alle; der henviser til, at en effektiv regulering og kollektive overenskomster er afgørende for at sikre anstændige ansættelses- og arbejdsvilkår, tjenesteydelser af høj kvalitet og fair konkurrence; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at konkurrence om arbejdskraftomkostninger skader medlemsstaternes samhørighed; der henviser til, at en koordineret tilgang på EU-plan er nødvendig for at undgå illoyal konkurrence om arbejdskraftomkostninger og øge den opadgående sociale konvergens for alle; der henviser til, at en effektiv regulering og kollektive overenskomster er afgørende for at sikre anstændige ansættelses- og arbejdsvilkår, tjenesteydelser af høj kvalitet og fair konkurrence;

| J. | der henviser til, at grænsearbejdere er værdiskabende for de økonomiske og sociale strukturer i visse regioner; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at grænsearbejdere er værdiskabende for de økonomiske og sociale strukturer i visse regioner;

| K. | der henviser til, at for at beskytte mobile arbejdstageres rettigheder, styrke overholdelsen af gældende regler og fremme lige vilkår og fair konkurrence mellem alle virksomheder, er det af afgørende betydning at forbedre, tilpasse og koordinere den grænseoverskridende håndhævelse af EU-regler vedrørende arbejdskraftmobilitet og at tackle misbrug, herunder sort arbejde; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at for at beskytte mobile arbejdstageres rettigheder, styrke overholdelsen af gældende regler og fremme lige vilkår og fair konkurrence mellem alle virksomheder, er det af afgørende betydning at forbedre, tilpasse og koordinere den grænseoverskridende håndhævelse af EU-regler vedrørende arbejdskraftmobilitet og at tackle misbrug, herunder sort arbejde;

| L. | der henviser til, at størstedelen af arbejdstagerne i Unionen er ansat i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder; der henviser til, at mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og selvstændige er de mest sårbare over for overtrædelser af EU-lovgivningen; der henviser til, at modstridende national lovgivning, unødvendige administrative byrder og illoyal konkurrence er en stor kilde til vanskeligheder for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, selvstændige erhvervsdrivende og virksomheder, der er i god tro, på det indre marked; der henviser til, at initiativer rettet mod mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og nystartede virksomheder bør hjælpe virksomhederne med at overholde de gældende regler og ikke bør resultere i unødvendige administrative byrder, dobbeltstandarder eller lavere beskyttelsesstandarder for arbejdstagere; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at størstedelen af arbejdstagerne i Unionen er ansat i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder; der henviser til, at mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og selvstændige er de mest sårbare over for overtrædelser af EU-lovgivningen; der henviser til, at modstridende national lovgivning, unødvendige administrative byrder og illoyal konkurrence er en stor kilde til vanskeligheder for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, selvstændige erhvervsdrivende og virksomheder, der er i god tro, på det indre marked; der henviser til, at initiativer rettet mod mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og nystartede virksomheder bør hjælpe virksomhederne med at overholde de gældende regler og ikke bør resultere i unødvendige administrative byrder, dobbeltstandarder eller lavere beskyttelsesstandarder for arbejdstagere;

| M. | der henviser til, at digitalisering giver en hidtil uset mulighed for at lette mobiliteten og samtidig bidrage til at kontrollere, at Unionens regler om arbejdskraftmobilitet overholdes nøje; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at digitalisering giver en hidtil uset mulighed for at lette mobiliteten og samtidig bidrage til at kontrollere, at Unionens regler om arbejdskraftmobilitet overholdes nøje;

| N. | der henviser til, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed blev oprettet for at bidrage til at styrke retfærdigheden i og tilliden til det indre marked, styrke arbejdskraftens frie bevægelighed, udstationering af arbejdstagere og meget mobile tjenesteydelser, at overvåge overholdelsen af EU-reglerne om arbejdskraftmobilitet samt for at styrke udveksling af bedste praksis samt samarbejdet mellem medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter om at sikre fair mobilitet på arbejdsmarkedet og imødegå sort arbejde; der henviser til, at fremme af en fair løn, ligestilling mellem kønnene og anstændige arbejds- og beskæftigelsesforhold spiller en afgørende rolle med hensyn til at skabe et velfungerende, retfærdigt og bæredygtigt indre marked; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed blev oprettet for at bidrage til at styrke retfærdigheden i og tilliden til det indre marked, styrke arbejdskraftens frie bevægelighed, udstationering af arbejdstagere og meget mobile tjenesteydelser, at overvåge overholdelsen af EU-reglerne om arbejdskraftmobilitet samt for at styrke udveksling af bedste praksis samt samarbejdet mellem medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter om at sikre fair mobilitet på arbejdsmarkedet og imødegå sort arbejde; der henviser til, at fremme af en fair løn, ligestilling mellem kønnene og anstændige arbejds- og beskæftigelsesforhold spiller en afgørende rolle med hensyn til at skabe et velfungerende, retfærdigt og bæredygtigt indre marked;

| O. | der henviser til, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed er et nyetableret organ, der forventes at nå sin fulde operationelle kapacitet senest i 2024; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed er et nyetableret organ, der forventes at nå sin fulde operationelle kapacitet senest i 2024;

| P. | der henviser til, at udstationering af arbejdstagere, vikararbejde og sæsonarbejde i kraft af deres karakter og juridiske definition er midlertidige; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at udstationering af arbejdstagere, vikararbejde og sæsonarbejde i kraft af deres karakter og juridiske definition er midlertidige;

| Q. | der henviser til, at manglen på passende retlig beskyttelse og adgang til sociale sikringsordninger for arbejdstagere ofte skyldes misbrug af ikkestandardmæssige ansættelsesformer, kunstige arrangementer såsom proformaselvstændig beskæftigelse, ulønnede og/eller kun dårligt aflønnede tilkaldevagtordninger, ansættelser uden fast timetal, misbrug af midlertidige kontrakter og praktikophold som erstatning for almindelige ansættelseskontrakter, herunder i den offentlige sektor, og anvendelse af skuffeselskaber; der henviser til, at disse problemer derfor bør løses; der henviser til, at den stigende brug af forskellige underentrepriseordninger også kan føre til misbrug, hvilket nødvendiggør modforanstaltninger; der henviser til, at arbejdskraftens mobilitet inden for EU, der direkte er baseret på artikel 45 i TEUF, naturligvis kan bidrage til at opfylde langsigtede arbejdskraftbehov gennem standardmæssige former for ansættelse, der står åbne for unionsborgere uden forskelsbehandling på grund af nationalitet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at manglen på passende retlig beskyttelse og adgang til sociale sikringsordninger for arbejdstagere ofte skyldes misbrug af ikkestandardmæssige ansættelsesformer, kunstige arrangementer såsom proformaselvstændig beskæftigelse, ulønnede og/eller kun dårligt aflønnede tilkaldevagtordninger, ansættelser uden fast timetal, misbrug af midlertidige kontrakter og praktikophold som erstatning for almindelige ansættelseskontrakter, herunder i den offentlige sektor, og anvendelse af skuffeselskaber; der henviser til, at disse problemer derfor bør løses; der henviser til, at den stigende brug af forskellige underentrepriseordninger også kan føre til misbrug, hvilket nødvendiggør modforanstaltninger; der henviser til, at arbejdskraftens mobilitet inden for EU, der direkte er baseret på artikel 45 i TEUF, naturligvis kan bidrage til at opfylde langsigtede arbejdskraftbehov gennem standardmæssige former for ansættelse, der står åbne for unionsborgere uden forskelsbehandling på grund af nationalitet;

| R. | der henviser til, at social samhørighed er et af Unionens hovedprincipper; der henviser til, at der ikke desto mindre fortsat er betydelige forskelle i leve- og arbejdsvilkårene i Unionen; der henviser til, at højere lønninger og BNP, solid social sikring, lettere adgang til arbejdsmarkedet og højere beskæftigelsesfrekvenser er blandt de mest relevante pullfaktorer for mobilitet inden for EU (28); der henviser til, at fattigdom, social udstødelse, dårlige leve- og arbejdsvilkår og mangel på social bistand samtidig er pushfaktorer for mobiliteten inden for EU; der henviser til, at den vedvarende mangel på arbejdskraft i nogle af de kritiske sektorer i nogle medlemsstater også i vid udstrækning kan forklares ved dårlige arbejdsvilkår og lave lønniveauer; der henviser til, at denne mangel bør afhjælpes ved at forbedre arbejdsvilkårene i disse sektorer, navnlig gennem social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger, i stedet for at overlade dårlige arbejdspladser til vandrende og mobile arbejdstagere, herunder grænsegængere og grænsearbejdere og/eller arbejdstagere, der arbejder sort; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at social samhørighed er et af Unionens hovedprincipper; der henviser til, at der ikke desto mindre fortsat er betydelige forskelle i leve- og arbejdsvilkårene i Unionen; der henviser til, at højere lønninger og BNP, solid social sikring, lettere adgang til arbejdsmarkedet og højere beskæftigelsesfrekvenser er blandt de mest relevante pullfaktorer for mobilitet inden for EU (28); der henviser til, at fattigdom, social udstødelse, dårlige leve- og arbejdsvilkår og mangel på social bistand samtidig er pushfaktorer for mobiliteten inden for EU; der henviser til, at den vedvarende mangel på arbejdskraft i nogle af de kritiske sektorer i nogle medlemsstater også i vid udstrækning kan forklares ved dårlige arbejdsvilkår og lave lønniveauer; der henviser til, at denne mangel bør afhjælpes ved at forbedre arbejdsvilkårene i disse sektorer, navnlig gennem social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger, i stedet for at overlade dårlige arbejdspladser til vandrende og mobile arbejdstagere, herunder grænsegængere og grænsearbejdere og/eller arbejdstagere, der arbejder sort;

| S. | der henviser til, at det at vælge at benytte sin ret til fri bevægelighed altid bør være frivilligt og ikke påtvunget af manglende muligheder i bopælsmedlemsstaten; der henviser til, at fair mobilitet på grundlag af solide sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder er en forudsætning for bæredygtig europæisk integration, social samhørighed og retfærdig omstilling; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det at vælge at benytte sin ret til fri bevægelighed altid bør være frivilligt og ikke påtvunget af manglende muligheder i bopælsmedlemsstaten; der henviser til, at fair mobilitet på grundlag af solide sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder er en forudsætning for bæredygtig europæisk integration, social samhørighed og retfærdig omstilling;

| T. | der henviser til, at misbrug såsom social og miljømæssig dumping svækker støtten til Unionen og yderligere europæisk integration, skader det indre markeds funktion og virksomhedernes, navnlig mikrovirksomhedernes og de små og mellemstore virksomheders samt selvstændige erhvervsdrivendes, konkurrenceevne og undergraver arbejdstagernes rettigheder; der henviser til, at overvågningen af overholdelsen af den gældende lovgivning derfor bør styrkes; der henviser til, at »tænk småt først«-princippet bør tages behørigt i betragtning på EU-plan, når der udarbejdes lovforslag; der henviser til, at modstridende bestemmelser i national ret skaber hindringer for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og bør undgås; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at misbrug såsom social og miljømæssig dumping svækker støtten til Unionen og yderligere europæisk integration, skader det indre markeds funktion og virksomhedernes, navnlig mikrovirksomhedernes og de små og mellemstore virksomheders samt selvstændige erhvervsdrivendes, konkurrenceevne og undergraver arbejdstagernes rettigheder; der henviser til, at overvågningen af overholdelsen af den gældende lovgivning derfor bør styrkes; der henviser til, at »tænk småt først«-princippet bør tages behørigt i betragtning på EU-plan, når der udarbejdes lovforslag; der henviser til, at modstridende bestemmelser i national ret skaber hindringer for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og bør undgås;

| U. | der henviser til, at princippet om ligebehandling er en forudsætning for den sociale markedsøkonomi og opadgående sociale konvergens og kræver overholdelse af gældende ret og kollektive aftaler i bestemmelseslandet, så der derved sikres lige vilkår mellem lokale og mobile arbejdstagere samt mellem lokale og udenlandske tjenesteudbydere; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at princippet om ligebehandling er en forudsætning for den sociale markedsøkonomi og opadgående sociale konvergens og kræver overholdelse af gældende ret og kollektive aftaler i bestemmelseslandet, så der derved sikres lige vilkår mellem lokale og mobile arbejdstagere samt mellem lokale og udenlandske tjenesteudbydere;

| V. | der henviser til, at mere end 8 % af de mobile arbejdstagere er beskæftiget inden for sundheds- og socialsektoren, over 7 % i sektoren for transporttjenester og over 10 % i hotel-, restaurations- og cateringsektoren; der henviser til, at mobile arbejdstagere og sæsonarbejdere ofte er vigtige for medlemsstaterne, f.eks. inden for sektorer som sundhedspleje og pleje af ældre eller handicappede eller inden for bygge- og anlægssektoren; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at mere end 8 % af de mobile arbejdstagere er beskæftiget inden for sundheds- og socialsektoren, over 7 % i sektoren for transporttjenester og over 10 % i hotel-, restaurations- og cateringsektoren; der henviser til, at mobile arbejdstagere og sæsonarbejdere ofte er vigtige for medlemsstaterne, f.eks. inden for sektorer som sundhedspleje og pleje af ældre eller handicappede eller inden for bygge- og anlægssektoren;

| W. | der henviser til, at mindst 80 millioner arbejdstagere i Europa ikke har de rette kvalifikationer, og at mere end 5 ud af 10 stillinger, der er svære at få besat, findes i højt kvalificerede erhverv (29); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at mindst 80 millioner arbejdstagere i Europa ikke har de rette kvalifikationer, og at mere end 5 ud af 10 stillinger, der er svære at få besat, findes i højt kvalificerede erhverv (29);

| X. | der henviser til, at covid-19-pandemien endnu en gang har vist, at meget mobile arbejdstagere, der ofte flytter inden for Unionen, er af afgørende betydning; der henviser til, at pandemien også har vist, at sæsonarbejdere, udstationerede, vandrende og mobile arbejdstagere, herunder grænsegængere og grænsearbejdere, har bidraget enormt til overlevelsen af Unionens økonomi samt Unionens internationale handel under pandemien; der henviser til, at de som arbejdstagere, der befinder sig i frontlinjen, har gjort dette med en enorm sundhedsrisiko for dem selv og deres familier; der henviser til, at sæsonarbejdere har vist sig at være afgørende for at holde mange europæiske landbrug i drift; der henviser til, at de samme meget mobile arbejdstagere også fortsat er de mest sårbare og ringest beskyttede; der henviser til, at disse arbejdstagere i den første fase af covid-19-pandemien var blandt dem, der var mest berørt af ukoordinerede foranstaltninger i forbindelse med grænseforvaltningen; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at covid-19-pandemien endnu en gang har vist, at meget mobile arbejdstagere, der ofte flytter inden for Unionen, er af afgørende betydning; der henviser til, at pandemien også har vist, at sæsonarbejdere, udstationerede, vandrende og mobile arbejdstagere, herunder grænsegængere og grænsearbejdere, har bidraget enormt til overlevelsen af Unionens økonomi samt Unionens internationale handel under pandemien; der henviser til, at de som arbejdstagere, der befinder sig i frontlinjen, har gjort dette med en enorm sundhedsrisiko for dem selv og deres familier; der henviser til, at sæsonarbejdere har vist sig at være afgørende for at holde mange europæiske landbrug i drift; der henviser til, at de samme meget mobile arbejdstagere også fortsat er de mest sårbare og ringest beskyttede; der henviser til, at disse arbejdstagere i den første fase af covid-19-pandemien var blandt dem, der var mest berørt af ukoordinerede foranstaltninger i forbindelse med grænseforvaltningen;

| Y. | der henviser til, at sæsonarbejdere og udstationerede arbejdstagere under covid-19-pandemien ofte manglede grundlæggende sundhedsydelser, anstændig indkvartering, personlige værnemidler og tilstrækkelig information; der henviser til, at de ofte kun havde utilstrækkelig eller ingen adgang til sociale beskyttelsesordninger i værtsmedlemsstaten, herunder ordninger for sygedagpenge og korttidsledighed; der henviser til, at de i nogle tilfælde endda blev udvist; der henviser til, at arbejdstagernes mobilitet i høj grad afhænger af de tilgængelige transportmidler, og at arbejdstagere fra øer og regionerne i Unionens yderste periferi er særligt berørt; der henviser til, at grænselukninger også påvirkede grænsegængere og grænsearbejdere ved at gøre det vanskeligere for dem at komme til deres arbejdspladser og vende tilbage til deres familier og ved at begrænse deres adgang til sociale ydelser og sundhedsydelser; der henviser til, at mobile arbejdstagere i nogle tilfælde var udsat for forskelsbehandling og usikre arbejds- og levevilkår, hvilket førte til udbrud af covid-19-infektion; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at sæsonarbejdere og udstationerede arbejdstagere under covid-19-pandemien ofte manglede grundlæggende sundhedsydelser, anstændig indkvartering, personlige værnemidler og tilstrækkelig information; der henviser til, at de ofte kun havde utilstrækkelig eller ingen adgang til sociale beskyttelsesordninger i værtsmedlemsstaten, herunder ordninger for sygedagpenge og korttidsledighed; der henviser til, at de i nogle tilfælde endda blev udvist; der henviser til, at arbejdstagernes mobilitet i høj grad afhænger af de tilgængelige transportmidler, og at arbejdstagere fra øer og regionerne i Unionens yderste periferi er særligt berørt; der henviser til, at grænselukninger også påvirkede grænsegængere og grænsearbejdere ved at gøre det vanskeligere for dem at komme til deres arbejdspladser og vende tilbage til deres familier og ved at begrænse deres adgang til sociale ydelser og sundhedsydelser; der henviser til, at mobile arbejdstagere i nogle tilfælde var udsat for forskelsbehandling og usikre arbejds- og levevilkår, hvilket førte til udbrud af covid-19-infektion;

| Z. | der henviser til, at covid-19-udbruddet har blotlagt og forværret de vanskelige og ofte elendige arbejds- og levevilkår for hundredtusinder af sæsonarbejdere, hvoraf de fleste er mobile arbejdstagere, og for mere end en million udstationerede arbejdstagere i EU; der henviser til, at deres i forvejen usikre vilkår yderligere undergraves af tilfælde af strukturel forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, udnyttelse og mangel på ordentlig håndhævelse af gældende love og regler; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at covid-19-udbruddet har blotlagt og forværret de vanskelige og ofte elendige arbejds- og levevilkår for hundredtusinder af sæsonarbejdere, hvoraf de fleste er mobile arbejdstagere, og for mere end en million udstationerede arbejdstagere i EU; der henviser til, at deres i forvejen usikre vilkår yderligere undergraves af tilfælde af strukturel forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, udnyttelse og mangel på ordentlig håndhævelse af gældende love og regler;

| AA. | der henviser til, at covid-19-pandemien afslørede adskillige strukturelle mangler i de europæiske og nationale retlige rammer; der henviser til, at mange af disse mangler ikke kun skyldtes pandemien; der henviser til, at disse mangler hurtigst muligt skal løses på EU-plan og på medlemsstatsniveau for at sikre fair konkurrence og ligebehandling i det indre marked; der henviser til, at covid-19-pandemien har en grundlæggende og varig virkning på de europæiske arbejdsmarkeder; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at covid-19-pandemien afslørede adskillige strukturelle mangler i de europæiske og nationale retlige rammer; der henviser til, at mange af disse mangler ikke kun skyldtes pandemien; der henviser til, at disse mangler hurtigst muligt skal løses på EU-plan og på medlemsstatsniveau for at sikre fair konkurrence og ligebehandling i det indre marked; der henviser til, at covid-19-pandemien har en grundlæggende og varig virkning på de europæiske arbejdsmarkeder;

| AB. | der henviser til, at arbejdskraftens mobilitet og navnlig udstationering af arbejdstagere ikke må føre til konkurrence baseret på usikre arbejdsvilkår og til, at arbejdsgiverne undviger deres forpligtelser, og/eller til omgåelse af gældende national lovgivning og kollektive aftaler i værtsmedlemsstaterne, da et sådan misbrug blot resulterer i spændinger mellem medlemsstaterne, illoyal konkurrence mellem virksomheder og mistillid blandt arbejdstagerne; der henviser til, at disse negative virkninger, herunder hjerneflugt og illoyal konkurrence, også kan skyldes manglende opadgående social konvergens; der henviser til, at arbejdskraftens mobilitet bør betragtes som en mulighed, lette udvekslingen af færdigheder og erhvervserfaring og skulle fremme opadgående sociale konvergens; der henviser til, at reglerne om arbejdskraftmobilitet og udstationering af arbejdstagere ikke bør medføre en uforholdsmæssig stor administrativ byrde; der henviser til, at udstationeringsreglerne også finder anvendelse på statsborgere, der er udstationeret fra en medlemsstat til en anden, og som er særligt sårbare over for udnyttelse, og derfor har behov for særlig opmærksomhed fra de nationale arbejdstilsyn og Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at arbejdskraftens mobilitet og navnlig udstationering af arbejdstagere ikke må føre til konkurrence baseret på usikre arbejdsvilkår og til, at arbejdsgiverne undviger deres forpligtelser, og/eller til omgåelse af gældende national lovgivning og kollektive aftaler i værtsmedlemsstaterne, da et sådan misbrug blot resulterer i spændinger mellem medlemsstaterne, illoyal konkurrence mellem virksomheder og mistillid blandt arbejdstagerne; der henviser til, at disse negative virkninger, herunder hjerneflugt og illoyal konkurrence, også kan skyldes manglende opadgående social konvergens; der henviser til, at arbejdskraftens mobilitet bør betragtes som en mulighed, lette udvekslingen af færdigheder og erhvervserfaring og skulle fremme opadgående sociale konvergens; der henviser til, at reglerne om arbejdskraftmobilitet og udstationering af arbejdstagere ikke bør medføre en uforholdsmæssig stor administrativ byrde; der henviser til, at udstationeringsreglerne også finder anvendelse på statsborgere, der er udstationeret fra en medlemsstat til en anden, og som er særligt sårbare over for udnyttelse, og derfor har behov for særlig opmærksomhed fra de nationale arbejdstilsyn og Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed;

| AC. | der henviser til, at den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte færdigheder og manglen på færdigheder er en vigtig udfordring for EU's arbejdsmarked og uddannelsessystemer; der henviser til, at dette afslører et væsentligt behov for forbedring af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne for at gøre dem mere fremtidssikrede og fremadrettede samt for forbedring af systemet for omskoling og opkvalificering af arbejdstagere; der henviser til, at der imidlertid stadig ikke findes nogen officielle statistikker eller indikatorer til måling af manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte færdigheder og kompetencer på de europæiske arbejdsmarkeder; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte færdigheder og manglen på færdigheder er en vigtig udfordring for EU's arbejdsmarked og uddannelsessystemer; der henviser til, at dette afslører et væsentligt behov for forbedring af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne for at gøre dem mere fremtidssikrede og fremadrettede samt for forbedring af systemet for omskoling og opkvalificering af arbejdstagere; der henviser til, at der imidlertid stadig ikke findes nogen officielle statistikker eller indikatorer til måling af manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte færdigheder og kompetencer på de europæiske arbejdsmarkeder;

| AD. | der henviser til, at jobpolarisering forventes at stige yderligere, og at der vil være flere job i de højere og lavere ender af færdighedsspektret; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at jobpolarisering forventes at stige yderligere, og at der vil være flere job i de højere og lavere ender af færdighedsspektret;

| AE. | der henviser til, at den digitale kløft mellem by og land og virkningen af socioøkonomiske faktorer på den digitale kløft fortsat er store udfordringer, der skal løses hurtigst muligt; der henviser til, at der er en enorm mangel på digitale og grønne færdigheder blandt arbejdsstyrken, der bl.a. skal gøres noget ved gennem livslang læring; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at den digitale kløft mellem by og land og virkningen af socioøkonomiske faktorer på den digitale kløft fortsat er store udfordringer, der skal løses hurtigst muligt; der henviser til, at der er en enorm mangel på digitale og grønne færdigheder blandt arbejdsstyrken, der bl.a. skal gøres noget ved gennem livslang læring;

| AF. | der henviser til, at virksomhedernes investeringer i uddannelse samt i arbejds- og ansættelsesvilkår er et vigtigt instrument til at tiltrække kvalificerede arbejdstagere; der henviser til, at gensidig anerkendelse og gennemsigtighed af kvalifikationer spiller en central rolle med hensyn til at opnå konvergens mellem erhverv, frihed til at levere tjenesteydelser og fair mobilitet for arbejdstagere; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at virksomhedernes investeringer i uddannelse samt i arbejds- og ansættelsesvilkår er et vigtigt instrument til at tiltrække kvalificerede arbejdstagere; der henviser til, at gensidig anerkendelse og gennemsigtighed af kvalifikationer spiller en central rolle med hensyn til at opnå konvergens mellem erhverv, frihed til at levere tjenesteydelser og fair mobilitet for arbejdstagere;

| AG. | der henviser til, at udviklingen af systemet til anerkendelse af uformelt erhvervet viden og erhvervede færdigheder, f.eks. for uformelle plejere, bør tages under overvejelse i denne forbindelse; der henviser til, at denne udvikling er yderst vigtig i lyset af de aktuelle demografiske udfordringer og tendenser i forbindelse med de aldrende samfund i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at udviklingen af systemet til anerkendelse af uformelt erhvervet viden og erhvervede færdigheder, f.eks. for uformelle plejere, bør tages under overvejelse i denne forbindelse; der henviser til, at denne udvikling er yderst vigtig i lyset af de aktuelle demografiske udfordringer og tendenser i forbindelse med de aldrende samfund i medlemsstaterne;

| AH. | der henviser til, at en effektiv trepartsdialog og den sociale dialog kan være et godt supplement til regeringernes og institutionernes bestræbelser på at overvinde de nuværende spændinger og splittelser i EU; der henviser til, at inddragelse af arbejdsmarkedets parter har potentiale til at forbedre den politiske beslutningsproces, gennemførelsen og håndhævelsen og skal styrkes yderligere på alle politiske planer; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at en effektiv trepartsdialog og den sociale dialog kan være et godt supplement til regeringernes og institutionernes bestræbelser på at overvinde de nuværende spændinger og splittelser i EU; der henviser til, at inddragelse af arbejdsmarkedets parter har potentiale til at forbedre den politiske beslutningsproces, gennemførelsen og håndhævelsen og skal styrkes yderligere på alle politiske planer;

| AI. | der henviser til, at der ikke findes en EU-dækkende systematisk indsamling af data, som har til formål at tilvejebringe tilstrækkelige data om mobile arbejdstagere eller gøre det muligt for dem at etablere deres status for socialsikringsdækning og gøre krav på forskellige optjente rettigheder; der henviser til, at adgang til oplysninger om gældende regler og effektiv overholdelse, overvågning og håndhævelse er nødvendige forudsætninger for fair mobilitet og kampen mod misbrug af systemet; der henviser til, at digital teknologi, som kan lette tilsynet med og håndhævelsen af lovgivning, der sikrer mobile arbejdstageres rettigheder, derfor bør fremmes og anvendes i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at der ikke findes en EU-dækkende systematisk indsamling af data, som har til formål at tilvejebringe tilstrækkelige data om mobile arbejdstagere eller gøre det muligt for dem at etablere deres status for socialsikringsdækning og gøre krav på forskellige optjente rettigheder; der henviser til, at adgang til oplysninger om gældende regler og effektiv overholdelse, overvågning og håndhævelse er nødvendige forudsætninger for fair mobilitet og kampen mod misbrug af systemet; der henviser til, at digital teknologi, som kan lette tilsynet med og håndhævelsen af lovgivning, der sikrer mobile arbejdstageres rettigheder, derfor bør fremmes og anvendes i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne;

| 1. | bemærker, at oprindelseslandbestemmelsen er det ledende princip for servicedirektivet, og mener, at denne bestemmelse ikke bør ændres; mener, at den frie bevægelighed for tjenesteydelser skal opnås under overholdelse af arbejdstagernes rettigheder og de sociale rettigheder; minder om, at principperne om ligebehandling og fri bevægelighed ikke kun gælder for udbydere af tjenesteydelser, men også for arbejdstagere; mener, at den frie bevægelighed for tjenesteydelser går hånd i hånd med fri og fair mobilitet for de arbejdstagere, der leverer disse tjenesteydelser, og at det indre marked indebærer fordele, når reglerne om arbejdsvilkår overholdes, og mobile arbejdstageres sundhed og sikkerhed beskyttes; understreger, at gennemførelsen af de principper, der er nedfældet i den europæiske søjle for sociale rettigheder som en minimumsstandard kan bidrage til at styrke rettighederne for og beskyttelsen af europæiske arbejdstagere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at EU-lovgivningen om den frie bevægelighed for tjenesteydelser på ingen måde må påvirke udøvelsen af grundlæggende rettigheder som anerkendt i medlemsstaterne og på EU-plan, herunder strejkeretten eller retten til at tage andre skridt, som er omfattet af de særlige systemer til regulering af arbejdsmarkedsrelationerne i medlemsstaterne i overensstemmelse med national ret og/eller praksis, og at den heller ikke kan påvirke retten til at forhandle, indgå og håndhæve kollektive overenskomster eller til at tage kollektive skridt i overensstemmelse med national ret og/eller praksis; understreger, at kyndig lovgivning og en effektiv gennemførelse heraf er en langsigtet investering; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at beskyttelsen af mobile arbejdstageres arbejds- og levevilkår baseret på princippet om ligebehandling skal omfatte arbejdstagernes frie bevægelighed og den frie udveksling af tjenesteydelser; er bekymret over de vedvarende mangler i beskyttelsen af mobile arbejdstagere, herunder grænsegængere og grænsearbejdere, som er blevet tydeliggjort af covid-19-pandemien; understreger, at arbejdstagerne ikke må opleve ulemper som følge af, at de har udøvet deres ret til fri bevægelighed, eller på grund af EU-reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser; fremhæver behovet for at afhjælpe eventuelle mangler i lovgivningen på EU-plan og nationalt plan uden unødig forsinkelse; understreger endvidere, at gældende lovgivning om adgang til sociale rettigheder og social sikring, herunder mulighed for at overføre dem, anerkendelse af eksamensbeviser, kvalifikationer og færdigheder samt adgang til uddannelse, skal respekteres med hensyn til arbejdskraftens frie bevægelighed og den frie bevægelighed for tjenesteydelser; minder om, at alle grænserestriktioner inden for EU, selv om de er iværksat som reaktion på en alvorlig folkesundhedskrise, bør tage hensyn til de følger, de har for mobile arbejdstagere, og bør tage højde for deres særlige situation; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er bekymret over den nuværende mangel på en harmoniseret fortolkning af EU-retten i medlemsstaterne, f.eks. af det nyligt reviderede direktiv om udstationering af arbejdstagere (30), hvilket fører til manglende juridisk klarhed og administrative byrder for virksomheder, der leverer tjenesteydelser i mere end en medlemsstat; opfordrer Kommissionen til direkte at bistå medlemsstaterne under hele processen med gennemførelse i national ret, således at det sikres, at EU-retten fortolkes ens; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger i den henseende nødvendigheden af at rette særlig opmærksomhed mod arbejdstagere, som lever i EU's yderste periferi, og af at støtte disse arbejdstageres mobilitet til og fra kontinentet og mellem regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at kun 4,2 % af EU-borgere i den erhvervsaktive alder i 2019 boede i et andet EU-land end det land, hvor de havde statsborgerskab (31); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at mindske mobilitetshindringerne for arbejdstagere og virksomheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påpeger, at arbejdstagernes frie bevægelighed skal sikres for at bevare beskæftigelsen og økonomien i visse regioner og opretholde en række aktiviteter såsom landbrugsaktiviteter; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre og overvåge det reviderede direktiv om udstationering af arbejdstagere på korrekt og rettidig vis for at beskytte udstationerede arbejdstagere og deres ret til frit at udveksle tjenesteydelser under deres udstationering ved at fastlægge obligatoriske bestemmelser om arbejdsforhold og beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuld brug af muligheden for at anvende bestemmelserne om løn og arbejdsvilkår, der er indeholdt i alle kollektive overenskomster, på udstationerede arbejdstagere i EU, og til at sikre lige løn for lige arbejde på samme sted for arbejdstagere og lige konkurrencevilkår for virksomheder som led i gennemførelsen af det reviderede direktiv om udstationering af arbejdstagere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at foretage en tilbundsgående undersøgelse af de tendenser, der påvirker arbejdsvilkårene for udstationerede tredjelandsstatsborgere; understreger, at der vil være behov for mulige politiske foranstaltninger på EU-plan eller nationalt plan baseret på resultaterne af denne undersøgelse; er dybt bekymret over den nuværende stigning i andelen af tredjelandsstatsborgere i sektorer med omdømme for usikre arbejdsvilkår og tilfælde af misbrug; understreger, at tredjelandsstatsborgere ofte er mere sårbare over for udnyttelse og derfor har behov for beskyttelse; påpeger, at der bl.a. er tale om misbrug i form af falsk udstationering, falsk status som selvstændig erhvervsdrivende, svigagtig underentreprise, svigagtige rekrutteringsbureauer, skuffeselskaber og sort arbejde; understreger, at arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande, kan arbejde med arbejdstilladelser i EU under forudsætning af, at alle sikkerhedsforanstaltninger i national og i EU's arbejdsret effektivt sikrer beskyttelse og ordentlige arbejdsforhold også for tredjelandsstatsborgere, og at dette ikke vil resultere i forvridninger på arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre overholdelse af gældende love og regler om ansættelsesvilkår i forbindelse med tredjelandsstatsborgere med henblik på at bekæmpe misbrug; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre beskyttelsesbestemmelserne i direktiv 2009/52/EF og sikre tilgængelige og effektive klagemekanismer, der gør det muligt effektivt at gøre krav gældende om forfalden løn og socialsikringsbidrag; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om arten af EU-dækkende forsyningskæder i strategiske industrisektorer, der er en central kilde til beskæftigelse og aktivitet for mobile arbejdstagere og servicevirksomheder, og som er stærkt påvirket af ukoordinerede foranstaltninger, f.eks. forskellige regler for covid-19-testning og -karantæne, som medlemsstaterne har indført i deres bestræbelser på at tackle pandemien; opfordrer Kommissionen til at lægge samme vægt på at sikre sikre vilkår for arbejdstagere for så vidt angår genoprettelse af den frie bevægelighed og varestrømmene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at manglen på harmoniserede karantæneperioder, testkrav og rejseregler inden for EU udgør en betydelig udfordring for mange virksomheder og mange mobile arbejdstagere og deres familier, navnlig i sektorer med stor mobilitet; tilskynder medlemsstaterne til at koordinere indsatsen for at udvide socialsikringsdækningen, adgangen til sygedagpenge og midlertidige arbejdsløshedsordninger til også at beskytte grænsearbejdere, grænsegængere og mobile arbejdstagere, navnlig dem, der er ramt af krisen og derfor lider under fattigdom, arbejdsløshed, social udstødelse og dårlige levevilkår; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager, at det er af afgørende betydning for folks hverdag, at leverancerne af fornødenheder såsom fødevarer, medicinsk udstyr og værnemidler til enhver tid opretholdes i hele EU; opfordrer Kommissionen til at sikre fortsat fri bevægelighed for nødvendige varer og tjenesteydelser i det indre marked i krisetider som f.eks. under en pandemi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at anerkende mobile arbejdstagere i strategiske forsyningskæder, hvor der f.eks. produceres medicinsk udstyr, som væsentlige eller kritiske, og derfor til at gennemgå gældende karantænekrav, hvis der ikke er nogen risiko for befolkningens sundhed og sikkerhed, og dette er dokumenteret ved relevant testning i overensstemmelse med Rådets henstilling om en koordineret tilgang til restriktioner for den frie bevægelighed som reaktion på covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at undersøge huller i beskyttelsen med henblik på at sikre anstændige arbejds- og levevilkår for mobile arbejdstagere og forebygge misbrug og til at håndhæve EU-lovgivningen om underentreprise korrekt; opfordrer Kommissionen til at sikre en generel og solidarisk hæftelse i hele underleverandørkæden med henblik på at beskytte arbejdstagernes rettigheder; understreger, at et sådant initiativ bør øge gennemsigtigheden og styrke hovedkontrahenternes ansvar i underkontrahentkæder ved retligt at garantere betaling af alle socialsikringsbidrag og andet, som arbejdstagerne er berettigede til, og ved at opfordre de nationale myndigheder indtrængende til effektivt at pålægge afskrækkende sanktioner, når det er nødvendigt; opfordrer Kommissionen til at fremme og medlemsstaterne til at sikre fagforeningernes adgang til alle arbejdspladser, herunder arbejdspladser uden for beskæftigelseslandet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at styrke og fremme dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og arbejdsmarkedets parters uafhængighed og til at tilskynde arbejdstagere til at organisere sig som et centralt redskab til at opnå høje standarder for beskæftigelse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anmoder Kommissionen om at analysere negative udviklingstendenser i arbejdstageres mobilitet og især fænomenet med hjerneflugt i visse sektorer og regioner; understreger, at foranstaltninger til bekæmpelse af hjerneflugt skal gå hånd i hånd med foranstaltninger til fremme af opadgående social konvergens; insisterer på, at medlemsstaterne på trods af covid-19-pandemien bør tillade og gøre det nemmere at krydse grænser i erhvervsøjemed, for så vidt erhvervsmæssig aktivitet i de pågældende sektorer er tilladt i værtsmedlemsstaten, for at sikre ligebehandling af lokale og mobile arbejdstagere; anmoder Kommissionen om at udarbejde klare kvantitative og kvalitative indikatorer til brug i forbindelse med det europæiske semester og offentliggørelsen af landespecifikke henstillinger for at overvåge gennemførelsen og håndhævelsen af bestemmelserne om arbejdskraftens frie bevægelighed; opfordrer Kommissionen til at fremsætte henstillinger om at sikre retfærdige, rimelige og anstændige leve- og arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at målene for den europæiske søjle for sociale rettigheder, FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, den europæiske grønne pagt og strategien for ligestilling mellem kønnene også bør afspejles i tilgangen til det indre marked, idet høje sociale og miljømæssige standarder fremmes som en forudsætning for produktivitetsforøgelser; fremhæver betydningen af offentlige udbud for at nå disse mål; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at prioritere at gøre Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed operationel med henblik på at overvåge og fremme anvendelsen og håndhævelsen af EU-retten om arbejdskraftens mobilitet og koordinering af de sociale sikringsordninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte og styrke kapaciteten hos og samarbejdet mellem de kompetente nationale myndigheder samt arbejdsmarkedets parter med henblik på at sikre fair rettighedsbaseret mobilitet, passende information til arbejdstagere og arbejdsgivere om deres rettigheder og pligter og effektiv håndhævelse af arbejdstagernes rettigheder på tværs af grænserne, herunder mulighed for overførsel af rettigheder og ydelser, og til effektivt at bekæmpe socialt bedrageri og misbrug; mener, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed bør fokusere på bedre håndhævelse og gennemførelse af gældende EU-lovgivning, så konkurrencen på det indre marked er fair og retfærdig; understreger, at hvis Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed skal kunne bekæmpe ulovlig praksis effektivt, bør den prioritere udvikling af en realtidsdatabase til validering af oplysninger fra udenlandske udbydere af tjenesteydelser; påpeger, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed skal have tilstrækkelige ressourcer til at kunne udføre sine opgaver; understreger, at den delvise integration af Eures i Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed bør styrke forbindelsen mellem fremme af den frie bevægelighed og formidling af oplysninger og overholdelse af den relevante lovgivning til beskyttelse af mobile arbejdstagere og borgere; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at foreslå EU-rammelovgivning til at bekæmpe illoyal konkurrence om arbejdskraftomkostninger for at sikre fuld overholdelse af princippet om lige behandling og lige løn for lige arbejde og lige arbejdskraftomkostninger på samme sted; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om, at Europa-Parlamentet gentagne gange har anmodet Kommissionen om at trække sine forslag om et europæisk e-tjenesteydelseskort og om en revision af meddelelsesproceduren for tjenesteydelser tilbage; glæder sig over, at dette endelig blev gjort i Kommissionens arbejdsprogram for 2021; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at indførelse af et digitalt system til udveksling af data mellem medlemsstaterne kan fremme rimelig og fair fri bevægelighed for arbejdstagere såvel som håndhævelse af de relevante EU-regler; opfordrer Kommissionen til, efter at der er foretaget en konsekvensanalyse, hurtigst muligt at fremsætte et forslag om et digitalt europæisk socialsikringsnummer (ESSN) og i den forbindelse sikre, at ESSN underlægges strenge databeskyttelsesregler, hvilket er nødvendigt for at sikre retssikkerhed for arbejdstagere og virksomheder, fair mobilitet og effektiv beskyttelse, overførbarhed, sporbarhed og håndhævelse af arbejdstagernes rettigheder, samt til at støtte fair konkurrence og således sikre lige konkurrencevilkår for virksomhederne; mener, at ESSN bør være et supplement til de nationale socialsikringsnumre og socialsikringsbestemmelser og lette elektronisk udveksling af oplysninger vedrørende social sikring (EESSI) med henblik på at forbedre koordinering og udveksling af oplysninger mellem kompetente nationale myndigheder; påpeger, at EESSI bør gøre det muligt hurtigt og nøjagtigt at verificere status i en socialsikringsordning, hvilket vil give både den enkelte person og myndighederne en kontrolforanstaltning, der gør det let at verificere dækning og bidrag; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger behovet for yderligere tilpasning og koordinering af lovgivningen om arbejdskraftens mobilitet og kontrolprocedurer, herunder ensartede kontrolstandarder, fælles inspektioner og udveksling af oplysninger under vejledning af Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed og i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at intensivere udvekslingen af bedste praksis mellem kompetente nationale myndigheder; opfordrer til, at Arbejdsmarkedsmyndigheden får reel arbejdstilsynsbeføjelse i grænseoverskridende sager, i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder; opfordrer Arbejdsmarkedsmyndigheden til at forbedre indsamlingen af data og etablere realtidsdatabaser om arbejdskraftmobilitet med henblik på kunne analysere og udarbejde risikovurderinger herfor samt til at forberede oplysningskampagner og målrettede tilsyn; minder om, at ILO anbefaler fastsættelse af et benchmark på én arbejdstilsynsinspektør for hver 10 000 medarbejdere; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at EU-finansiering og -støtte skal bidrage til anstændige arbejdsforhold med henblik på at fremme bæredygtig udvikling og sociale fremskridt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter er af stor betydning, og opfordrer hvad det angår til stærkere inddragelse af arbejdsmarkedets parter hos Unionens agenturer, offentlige myndigheder, udvalg og institutioner for at sikre praksisorienterede initiativer og praksisorienteret lovgivning, der tager hensyn til de forskellige europæiske arbejdsmarkedsmodeller; gør opmærksom på behovet for at styrke trepartsdialog på EU-niveau vedrørende udformningen og gennemførelsen af bestemmelserne om levering af tjenesteydelser og arbejdstagernes mobilitet såvel som vedrørende gensidig anerkendelse af erhverv, eksamensbeviser, kvalifikationer og færdigheder i tråd med de principper, der er forankrede i den europæiske søjle for sociale rettigheder; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at arbejde sammen med arbejdsmarkedets parter for at udforme og gennemføre nødvendige støttestrukturer til opkvalificering og omskoling af arbejdstagere og således også gennemføre relevante offentlige politikker og tilvejebringe job af ordentlig kvalitet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fremhæver behovet for at gøre beskyttelse af arbejdstagerne og inddragelse af arbejdsmarkedets parter til centrale elementer i EU-retten på dette område, så en demokratisk funktionsmåde, økonomisk vækst og høje sociale og miljømæssige standarder sikres; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en ny strategisk ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen efter 2020 snarest muligt og til at forpligte sig til helt at udrydde arbejdsrelaterede dødsfald senest i 2030; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge forslag til et direktiv om arbejdsrelateret stress og muskel- og knoglelidelser, og til et direktiv om mental trivsel på arbejdspladsen og en EU-strategi for mental sundhed med henblik på at beskytte alle arbejdstagere på arbejdspladsen; opfordrer endvidere Kommissionen til at fremlægge en mere ambitiøs revision af direktivet om kræftfremkaldende og mutagene stoffer og til at medtage grænseværdier for mindst 50 stoffer i direktivet om udsættelse for kræftfremkaldende og mutagene stoffer på arbejdspladsen; opfordrer til, at stoffer med skadelige effekter på forplantningssystemet medtages i direktivet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage fat på behovet for sikre og sunde arbejdsforhold for arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, herunder rette særligt fokus på arbejdstagernes frie bevægelighed, og til at garantere dem anstændige arbejds- og levevilkår, navnlig i forbindelse med den forestående revision af EU's strategiske ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre noget ved problemet med sort arbejde, herunder sort sæsonarbejde, via et forstærket samarbejde med den europæiske platform for imødegåelse af sort arbejde, herunder ved at skabe større bevidsthed blandt arbejdstagere og arbejdsgivere om deres rettigheder og forpligtelser; opfordrer medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger på en ensartet måde og uden forskelsbehandling; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed til at undersøge de mange tilfælde af afslag på adgang til arbejdsmarkedet samt misbrug og forskelsbehandling i tilknytning til arbejdsvilkår, på grund af nationalitet, hvilket er blevet særdeles synligt under covid-19-krisen; opfordrer Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed til at sikre såvel tilgængelige, gennemsigtige og ikkediskriminerende procedurer for nationale arbejdsmarkedsparters indgivelse af sager til Arbejdsmarkedsmyndigheden som garantier for effektiv opfølgning på dem i tråd med forordning (EU) 2019/1149; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at følge alle Kommissionens henstillinger om vedtagelse, koordinering og ophævelse af foranstaltninger vedrørende covid-19-pandemien; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at udarbejde en fælles sundhedsprotokol for mobile arbejdstagere, herunder grænsegængere og grænsearbejdere, og i den forbindelse tage retningslinjerne fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) i betragtning; understreger, at de ledende principper for enhver foranstaltning, der træffes med henblik på krisen og på vejen til genopretning, bør være alle arbejdstageres sundhed og sikkerhed, respekt for grundlæggende rettigheder, herunder lige behandling af lokale og mobile arbejdstagere, samtidig med at den særlig sårbare situation, som grænsearbejdere, udstationerede arbejdstagere, sæsonarbejdere, grænsegængere og andre mobile arbejdstagere befinder sig i under covid-19-pandemien og i dens kølvand, anerkendes; minder om medlemsstaternes forfatningsmæssige ret til at gå videre end de minimumsniveauer, der er fastsat i EU-direktiverne, som en del af deres nationale demokratiske lovgivningsprocesser med henblik på at nå politiske mål såsom sikring af offentlige tjenester af god kvalitet og beskyttelse på et højt niveau af arbejdstagere, forbrugere og miljøet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at den frie bevægelighed er blevet alvorligt påvirket af medlemsstaternes fuldstændige eller delvise lukning af grænserne under covid-19-pandemien; beklager, at den forhastede, ukoordinerede og pludselige lukning af grænser og indførelsen af ledsageforanstaltninger resulterede i, at personer, der var i transit, strandede, og har ramt dem, der bor i grænseområder, ved at begrænse deres mulighed for at krydse grænsen for at arbejde, levere og modtage tjenesteydelser eller besøge venner eller familiemedlemmer; fremhæver den skadelige virkning, som lukningen af de indre og ydre grænser har haft for de internationale erhvervs-, videnskabs- og turismesektorer; understreger, at medlemsstaterne i stedet for at indføre grænsekontrol bør bestræbe sig på at træffe de foranstaltninger, som er nødvendige for at gøre det muligt for personer at krydse grænserne, og samtidig sikre den størst mulige sikkerhed og sundhedsbeskyttelse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | anerkender den helt afgørende rolle, som omsorgspersoner spiller, især under pandemien; opfordrer Kommissionen til at sikre deres mobilitet for at opfylde forskellige medlemsstaters og regioners behov i lyset af de demografiske udfordringer og eventuelle fremtidige pandemi- eller sundhedsudfordringer; opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med medlemsstaterne og lokale myndigheder under den almindelige lovgivningsprocedure at indføre en fælles, EU-dækkende, videnskabeligt baseret protokol for fri bevægelighed under sundhedskriser og andre krisesituationer og til nøje at overveje Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds rolle i denne henseende; opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret og gennemført ILO-konvention nr. 189 om husarbejdere, til at ratificere og gennemføre den straks; opfordrer medlemsstaterne til at fastsætte lovrammer, der letter lovlig ansættelse af husarbejdere og omsorgspersoner; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger behovet for yderligere anvendelse af instrumenter til harmonisering og gensidig anerkendelse for så vidt angår anerkendelse af eksamensbeviser, kvalifikationer og færdigheder overalt i Unionen, idet man undgår bureaukrati og fremmer handel og transport, samtidig med at det grundlæggende princip om lige behandling respekteres, og uden at medlemsstaternes uddannelsesmæssige standarder og valideringsmekanismer forringes; anmoder derfor Kommissionen og medlemsstaterne om at fremme og forbedre de nuværende mekanismer for gensidig anerkendelse og de nuværende portaler for jobmobilitet, der letter og fremmer gennemsigtig mobilitet, såsom den europæiske portal for jobmobilitet (Eures), onlineplatformen Europass og klassifikationssystemet for europæiske færdigheder, kompetencer, kvalifikationer og erhverv (ESCO); opfordrer i særdeleshed medlemsstaterne til at etablere grænseoverskridende partnerskaber til støtte for mobile arbejdstagere i grænseregioner; opfordrer medlemsstaterne til at fremme den frie bevægelighed for personer med handicap i EU og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre dels vedtagelse af en fælles europæisk definition af handicapstatus i tråd med FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, dels gensidig anerkendelse af handicapstatus medlemsstaterne imellem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener, at nationale bestemmelser, praksisser og love om adgang til og udøvelse af visse erhverv og adgang til og levering af tjenesteydelser til beskyttelse af offentlighedens interesser og beskyttelse af arbejdstagere og/eller forbrugere ikke udgør en hindring for uddybningen af det indre marked; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anmoder medlemsstaterne om at sikre mobile arbejdstagere adgang til uddannelse og omskoling for at afhjælpe manglen på arbejdskraft i visse sektorer og om at støtte den digitale omstilling og foranstaltninger til opnåelse af en klimaneutral økonomi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om medlemsstaternes grundlæggende ret til at gå videre end de minimumsniveauer, der er fastsat i EU-direktiver, uden at skabe unødige og uforholdsmæssigt store hindringer; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker med bekymring vanskelighederne i forbindelse med og manglen på passende adgang til sociale beskyttelsessystemer for mobile arbejdstagene og navnlig for grænsegængere og grænsearbejdere; understreger betydningen af en koordineret indsats på EU-plan, men anerkender og glæder sig over de vellykkede bilaterale aftaler, der er indgået mellem medlemsstater for at garantere alle arbejdstageres socialsikringsrettigheder som fastsat i Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre mobile arbejdstageres sociale rettigheder i tilfælde af en sundhedskrise og andre krisesituationer; |
| --- | --- |

36.

| 37. | minder om, at gode arbejds- og ansættelsesvilkår er en konkurrencemæssig fordel for virksomheder med hensyn til at tiltrække kvalificeret arbejdskraft; understreger betydningen af virksomheders investeringer i formel og uformel uddannelse og livslang læring for at understøtte den retfærdige omstilling til den digitale og cirkulære økonomi; fremhæver, at virksomheder, der anvender kunstig intelligens, robotteknologi og tilsvarende teknologier, har ansvaret for at sikre passende omskoling og opkvalificering af alle berørte ansatte, således at de kan lære at anvende digitale værktøjer og arbejde med kollaborative robotter og andre nye teknologier og dermed tilpasse sig arbejdsmarkedets skiftende behov og forblive i beskæftigelse; understreger i denne forbindelse betydningen af de europæiske arbejdsmarkedsparters rammeaftale om digitalisering; minder om, at ovennævnte aftale i store træk angiver arbejdsgivernes ansvar for at sikre omskoling og opkvalificering af arbejdstagerne, navnlig i lyset af digitaliseringen af job; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger behovet for en fuldstændig digitalisering af procedurerne vedrørende arbejdskraftmobilitet og udstationering af arbejdstagere med henblik på at forbedre tilvejebringelsen og udvekslingen af information mellem de nationale myndigheder og for at give mulighed for en effektiv håndhævelse, herunder via etablering af et enkelt kontaktpunkt, der fungerer som helpdesk for arbejdstagere og kommende arbejdsgivere for så vidt angår de gældende EU-regler, og der både digitalt og fysisk er baseret hos Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sætte alt ind på at digitalisere offentlige tjenester, navnlig socialsikringsinstitutioner, med henblik på at fremme mobilitetsprocedurerne for europæiske arbejdstagere og til samtidig at sikre, at rettigheder kan overføres, og at forpligtelserne i tilknytning til fri bevægelighed overholdes; fremhæver behovet for at skabe bedre statistiske værktøjer til måling af manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte færdigheder på de europæiske arbejdsmarkeder og til vurdering af behovene på arbejdsmarkederne og forskellene mellem dem; understreger vigtigheden af Eures og henleder især opmærksomheden på koblingen af Euresaktiviteter til arbejdsmarkedets behov med henblik på at opfylde prioriterede sektorspecifikke og færdighedsmæssige behov og støtte arbejdssøgende i deres søgen efter ny beskæftigelse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen til, inden for en rimelig tidshorisont, at evaluere Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds mandat, efter at myndigheden har været i fuld drift i mindst to år; opfordrer indtrængende Kommissionen til at involvere interessenter med en indgående viden om forskellige arbejdsmarkedsmodeller i arbejdet med og evalueringen af Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en lovgivningsmæssig ramme med henblik på at regulere vilkårene ved telearbejde i hele EU og til at sikre anstændige arbejds- og ansættelsesvilkår; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at samarbejde med arbejdsmarkedets parter og Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed om at formulere sektorspecifikke strategier for ikke blot at fremme og lette arbejdstagernes frivillige mobilitet men også for at udforme og gennemføre nødvendige støttestrukturer til opkvalificering og omskoling af arbejdstagere, at gennemføre de relevante offentlige politikker samt at skabe jobmuligheder af høj kvalitet, som matcher arbejdstagernes kvalifikationer; fremhæver merværdien af den gensidige anerkendelse af forenelighed med hensyn til færdigheder og kvalifikationer, der understøttes af nuværende mekanismer for anerkendelse såsom den europæiske portal for jobmobilitet, Eures, onlineplatformen Europass og klassifikationssystemet ESCO; |
| --- | --- |

41.

| 42. | er bekymret over, at arbejdstageres og arbejdsgiveres adgang til information om arbejdskraftens og tjenesteydelsernes mobilitet stadig er en udfordring; bemærker, at information om ansættelsesforhold og kollektive overenskomster, som stilles til rådighed på enkelte officielle nationale hjemmesider, meget ofte er af begrænset karakter og kun er tilgængelig på nogle få sprog; opfordrer derfor Kommissionen til at forbedre adgangen til information ved at udarbejde en fælles skabelon til brug på officielle nationale hjemmesider; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig koordinering af de sociale sikringsordninger, herunder gennem den igangværende revision af forordning (EF) nr. 883/2004, og ved at styrke rettigheders overførbarhed, idet der lægges særligt vægt på overførbarheden af sociale ydelser til personer med handicap; understreger, at digitaliseringen udgør en hidtil uset mulighed for at gøre det nemmere for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder at drive virksomhed på tværs af grænserne, samtidig med at den sikrer fuld overholdelse af reglerne om fair mobilitet; understreger betydningen af forudgående underretning og anvendelse af A1-attester, før arbejdstagerens grænseoverskridende opgave påbegyndes; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger, at håndhævelsen af EU's regler om arbejdskraftens mobilitet skal sikre princippet om ligebehandling, princippet om ikke-forskelsbehandling og beskyttelsen af arbejdstagere og mindske unødvendige administrative byrder; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen til at undersøge huller i beskyttelsen og overveje behovet for en revision af direktiv 2008/104/EF om vikararbejde for at sikre anstændige arbejds- og ansættelsesvilkår for vikarer; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at arbejdstagere med handicap fortsat må leve med mange hindringer, der gør det vanskeligt eller umuligt for dem fuldt ud at drage fordel af den frie bevægelighed for tjenesteydelser; opfordrer medlemsstaterne til straks at gennemføre direktiv (EU) 2019/882 (den europæiske retsakt om tilgængelighed) for effektivt at fjerne hindringer for arbejdstagere med handicap og til at sikre, at der er adgang til tilgængelige tjenesteydelser, samt at de betingelser, der gælder for levering af tjenesteydelser, er hensigtsmæssige; fremhæver, at det er af altafgørende betydning at opnå et fuldt tilgængeligt indre marked, der sikrer lige behandling og økonomisk og social integration af arbejdstagere med handicap; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(2)  EUT L 186 af 11.7.2019, s. 21.

(3)  EUT L 141 af 27.5.2011, s. 1.

(4)  EUT L 107 af 22.4.2016, s. 1.

(5)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

(6)  EUT L 284 af 30.10.2009, s. 1.

(7)  EUT L 300 af 14.11.2009, s. 51.

(8)  EUT L 300 af 14.11.2009, s. 72.

(9)  EUT L 293 af 31.10.2008, s. 3.

(10)  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 1.

(11)  EFT L 364 af 12.12.1992, s. 7.

(12)  EUT L 128 af 30.4.2014, s. 8.

(13)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

(14)  EFT L 80 af 23.3.2002, s. 35.

(15)  EFT L 167 af 2.7.1999, s. 33.

(16)  EUT L 124 af 20.5.2009, s. 30.

(17)  EFT L 18 af 21.1.1997, s. 1.

(18)  EUT L 173 af 9.7.2018, s. 16.

(19)  EUT L 159 af 28.5.2014, s. 11.

(20)  EUT L 249 af 31.7.2020, s. 49.

(21)  EUT L 185 af 11.7.2019, s. 44.

(22)  EUT L 65 af 11.3.2016, s. 12.

(23)  EUT C 189 af 15.6.2017, s. 15.

(24)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0176.

(25)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 135.

(26)  EUT C 482 af 23.12.2016, s. 31.

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2010/working-conditions-industrial-relations/posted-workers-in-the-european-union

(28)  Kommissionen, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, »Annual Report on intra-EU Labour Mobility« (Årsrapport 2017 om arbejdskraftens mobilitet inden for EU), Endelig rapport januar 2018, Kommissionen, »Study on the movement of skilled labour,« (Undersøgelse af den kvalificerede arbejdskrafts bevægelighed), endelig rapport (udarbejdet af ICF) 2018, Malmström, Cecilia, forord til »Rethinking the attractiveness of EU Labour Immigration Policies: Comparative perspectives on the EU, the US, Canada and beyond« (Nytænkning af EU-indvandringspolitikkernes tiltrækningskraft: Sammenlignende syn på EU, USA, Canada og andre lande), redigeret af S. Carrera, E. Guild og K. Eisele, CEPS, 2018.

(29)  OECD's database over kvalifikationer til job, https://www.oecdskillsforjobsdatabase.org/#FR/_.

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/957 af 28. juni 2018 om ændring af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (EUT L 173 af 9.7.2018, s. 16).

(31)  Kommissionen, årsrapport 2019 om arbejdskraftens mobilitet inden for EU, januar 2020.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/151

---

P9_TA(2021)0250

Fremskyndelse af fremskridt og bekæmpelse af uligheder med henblik på at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om fremskyndelse af fremskridt og bekæmpelse af uligheder med henblik på at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030 (2021/2604(RSP))

(2022/C 15/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings møde på højt plan om hiv/aids, der skal finde sted den 8.-10. juni 2021 i New York, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings møde på højt plan om hiv/aids, der skal finde sted den 8.-10. juni 2021 i New York,

| — | der henviser til den politiske erklæring om hiv og aids: On the Fast Track to Accelerating the Fight Against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 8. juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske erklæring om hiv og aids: On the Fast Track to Accelerating the Fight Against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 8. juni 2016,

| — | der henviser til den politiske erklæring fra mødet på højt plan om universel sundhedsdækning, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 18. oktober 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske erklæring fra mødet på højt plan om universel sundhedsdækning, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 18. oktober 2019,

| — | der henviser til den globale 2020-aidsopdatering fra UNAIDS med titlen »Seizing the Moment — Tackling entrenched inequalities to end epidemics«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale 2020-aidsopdatering fra UNAIDS med titlen »Seizing the Moment — Tackling entrenched inequalities to end epidemics«,

| — | der henviser til 2019-årsberetningen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder om indsatsen mod hiv, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2019-årsberetningen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder om indsatsen mod hiv,

| — | der henviser til Abuja-erklæringen af 27. april 2001 om hiv/aids, tuberkulose og andre lignende smitsomme sygdomme, til den fælles afrikanske holdning, der blev fremlagt på mødet på højt plan i 2016, og til den katalytiske ramme fra 2016 for udryddelse af aids, tuberkulose og malaria i Afrika senest i 2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til Abuja-erklæringen af 27. april 2001 om hiv/aids, tuberkulose og andre lignende smitsomme sygdomme, til den fælles afrikanske holdning, der blev fremlagt på mødet på højt plan i 2016, og til den katalytiske ramme fra 2016 for udryddelse af aids, tuberkulose og malaria i Afrika senest i 2030,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i New York i september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i New York i september 2015,

| — | der henviser til Beijinghandlingsplanen og handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling samt til resultaterne af deres revisionskonferencer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijinghandlingsplanen og handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling samt til resultaterne af deres revisionskonferencer,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om kønsaspektet inden for udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om kønsaspektet inden for udvikling,

| — | der henviser til EU's kønshandlingsplan III for 2021-2025, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's kønshandlingsplan III for 2021-2025,

| — | der henviser til EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati for 2020-2024, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati for 2020-2024,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling: »vores verden, vores værdighed, vores fremtid«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling: »vores verden, vores værdighed, vores fremtid«,

| — | der henviser til sine beslutninger af 8. juli 2010 om en rettighedsbaseret tilgang til EU's indsats mod hiv/aids (1) og af 5. juli 2017 om EU's indsats mod hiv/aids, tuberkulose og hepatitis C (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 8. juli 2010 om en rettighedsbaseret tilgang til EU's indsats mod hiv/aids (1) og af 5. juli 2017 om EU's indsats mod hiv/aids, tuberkulose og hepatitis C (2),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fremskyndelse af fremskridt og bekæmpelse af uligheder med henblik på at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030 (O-000027/2021 — B9-0015/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fremskyndelse af fremskridt og bekæmpelse af uligheder med henblik på at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030 (O-000027/2021 — B9-0015/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udviklingsudvalget,

| A. | der henviser til, at næsten 76 millioner mennesker er blevet smittet, og at næsten 33 millioner mennesker er døde af aidsrelaterede årsager siden epidemiens begyndelse i 1981; der henviser til, at hiv-epidemien fortsat er en global krise, og at i alt 38 millioner mennesker lever med hiv; der henviser til, at 1,7 millioner mennesker fik hiv i 2019; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at næsten 76 millioner mennesker er blevet smittet, og at næsten 33 millioner mennesker er døde af aidsrelaterede årsager siden epidemiens begyndelse i 1981; der henviser til, at hiv-epidemien fortsat er en global krise, og at i alt 38 millioner mennesker lever med hiv; der henviser til, at 1,7 millioner mennesker fik hiv i 2019;

| B. | der henviser til, at 12 millioner mennesker, som var hiv-smittede i 2019, ikke havde adgang til livsreddende antiretroviral behandling, og at næsten 700 000 mennesker døde af aidsrelaterede årsager på globalt plan; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 12 millioner mennesker, som var hiv-smittede i 2019, ikke havde adgang til livsreddende antiretroviral behandling, og at næsten 700 000 mennesker døde af aidsrelaterede årsager på globalt plan;

| C. | der henviser til, at universel adgang til antiretroviral hiv-behandling og -pleje reducerer risikoen for yderligere overførsel betydeligt og har givet hiv-smittede en næsten normal forventet levetid og en sammenlignelig livskvalitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at universel adgang til antiretroviral hiv-behandling og -pleje reducerer risikoen for yderligere overførsel betydeligt og har givet hiv-smittede en næsten normal forventet levetid og en sammenlignelig livskvalitet;

| D. | der henviser til, at uligheder, der ligger til grund for hiv-epidemien, herunder krænkelse af menneskerettighederne og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i forbindelse med Beijinghandlingsprogrammet og handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling og resultaterne af revisionskonferencerne og ligeledes stigmatisering og forskelsbehandling, er blevet forringet og yderligere forværret af covid-19; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at uligheder, der ligger til grund for hiv-epidemien, herunder krænkelse af menneskerettighederne og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i forbindelse med Beijinghandlingsprogrammet og handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling og resultaterne af revisionskonferencerne og ligeledes stigmatisering og forskelsbehandling, er blevet forringet og yderligere forværret af covid-19;

| E. | der henviser til, at mænd, der har sex med mænd, transpersoner, stiknarkomaner, sexarbejdere og deres kunder samt fanger (nøglegrupper) har større risiko for at blive udsat for hiv end andre grupper; der henviser til, at deres engagement er afgørende for hiv-indsatsen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at mænd, der har sex med mænd, transpersoner, stiknarkomaner, sexarbejdere og deres kunder samt fanger (nøglegrupper) har større risiko for at blive udsat for hiv end andre grupper; der henviser til, at deres engagement er afgørende for hiv-indsatsen;

| F. | der henviser til, at 159 lande har mindst én diskriminerende eller sanktionerende lov, der hæmmer hiv-indsatsen; der henviser til, at kriminalisering af mennesker, der er hiv-smittede eller er i risiko for at blive hiv-smittede, nærer stigmatisering og forskelsbehandling, mindsker udbredelsen af forebyggelses- og behandlingstjenester og øger forekomsten af hiv; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 159 lande har mindst én diskriminerende eller sanktionerende lov, der hæmmer hiv-indsatsen; der henviser til, at kriminalisering af mennesker, der er hiv-smittede eller er i risiko for at blive hiv-smittede, nærer stigmatisering og forskelsbehandling, mindsker udbredelsen af forebyggelses- og behandlingstjenester og øger forekomsten af hiv;

| G. | der henviser til, at kønsskævhed, ulige adgang til uddannelse og seksuelle og reproduktive sundhedsydelser og oplysninger og seksuel og kønsbaseret vold øger kvinders og pigers sårbarhed over for hiv, idet aidsrelaterede sygdomme er blandt de hyppigste dødsårsager blandt kvinder i den reproduktive alder på verdensplan; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kønsskævhed, ulige adgang til uddannelse og seksuelle og reproduktive sundhedsydelser og oplysninger og seksuel og kønsbaseret vold øger kvinders og pigers sårbarhed over for hiv, idet aidsrelaterede sygdomme er blandt de hyppigste dødsårsager blandt kvinder i den reproduktive alder på verdensplan;

| H. | der henviser til, at de eksisterende forebyggelsesmetoder ikke har gjort nok for at standse spredningen af hiv, navnlig blandt kvinder, som bærer en uforholdsmæssig stor byrde under epidemien, navnlig i Afrika syd for Sahara; der henviser til, at der er behov for investeringer i forskning og innovation med henblik på nye og forbedrede værktøjer til forebyggelse, diagnosticering og behandling af hiv og aids, herunder kønssensitive værktøjer, og nye behandlingsmuligheder for at imødegå den resistens, der er opstået over for hiv-lægemidler; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de eksisterende forebyggelsesmetoder ikke har gjort nok for at standse spredningen af hiv, navnlig blandt kvinder, som bærer en uforholdsmæssig stor byrde under epidemien, navnlig i Afrika syd for Sahara; der henviser til, at der er behov for investeringer i forskning og innovation med henblik på nye og forbedrede værktøjer til forebyggelse, diagnosticering og behandling af hiv og aids, herunder kønssensitive værktøjer, og nye behandlingsmuligheder for at imødegå den resistens, der er opstået over for hiv-lægemidler;

| I. | der henviser til, at unge mellem 15 og 27 år udgør over en tredjedel af alle nye infektioner blandt voksne, og at aidsrelaterede dødsfald er stigende blandt unge; der henviser til, at mange unge har begrænset adgang til social beskyttelse og seksuel og reproduktiv sundhedspleje og programmer, der sætter dem i stand til at beskytte sig selv mod hiv; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at unge mellem 15 og 27 år udgør over en tredjedel af alle nye infektioner blandt voksne, og at aidsrelaterede dødsfald er stigende blandt unge; der henviser til, at mange unge har begrænset adgang til social beskyttelse og seksuel og reproduktiv sundhedspleje og programmer, der sætter dem i stand til at beskytte sig selv mod hiv;

| J. | der henviser til, at obligatorisk omfattende seksualundervisning i skolesystemerne er afgørende for at forhindre spredningen af aids og andre seksuelt overførte infektioner; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at obligatorisk omfattende seksualundervisning i skolesystemerne er afgørende for at forhindre spredningen af aids og andre seksuelt overførte infektioner;

| K. | der henviser til, at personer i vanskelige humanitære situationer og uformelle og skrøbelige miljøer, personer med handicap, oprindelige folk, LGBTIQ+-personer samt migranter og mobile befolkningsgrupper er sårbare over for hiv-infektioner og står over for unikke udfordringer med at få adgang til hiv-tjenester; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at personer i vanskelige humanitære situationer og uformelle og skrøbelige miljøer, personer med handicap, oprindelige folk, LGBTIQ+-personer samt migranter og mobile befolkningsgrupper er sårbare over for hiv-infektioner og står over for unikke udfordringer med at få adgang til hiv-tjenester;

| L. | der henviser til, at Afrika syd for Sahara fortsat er den hårdest ramte region, hvor 57 % af alle nye hiv-infektioner forekommer, hvor 84 % af de hiv-smittede er børn (op til 14 år), hvor der er en langt højere forekomst af hiv hos kvinder end hos mænd, hvor 4 500 piger og unge kvinder (mellem 15 og 24 år) smittes med hiv hver uge, og hvor der er 25,6 millioner hiv-smittede; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Afrika syd for Sahara fortsat er den hårdest ramte region, hvor 57 % af alle nye hiv-infektioner forekommer, hvor 84 % af de hiv-smittede er børn (op til 14 år), hvor der er en langt højere forekomst af hiv hos kvinder end hos mænd, hvor 4 500 piger og unge kvinder (mellem 15 og 24 år) smittes med hiv hver uge, og hvor der er 25,6 millioner hiv-smittede;

| M. | der henviser til, at covid-19-pandemien udgør yderligere udfordringer for aids-indsatsen og har ophævet nogle af de positive resultater, der er opnået indtil nu, idet flere lande ikke nåede deres 2020-mål; der henviser til, at dette bringer opfyldelsen af verdensmålet for bæredygtig udvikling om at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030 i fare; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at covid-19-pandemien udgør yderligere udfordringer for aids-indsatsen og har ophævet nogle af de positive resultater, der er opnået indtil nu, idet flere lande ikke nåede deres 2020-mål; der henviser til, at dette bringer opfyldelsen af verdensmålet for bæredygtig udvikling om at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030 i fare;

| N. | der henviser til, at der er behov for at styrke modstandsdygtige og holdbare sundhedssystemer som led i universel sundhedsdækning, samtidig med at aids-indsatsens positive resultater bevares; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er behov for at styrke modstandsdygtige og holdbare sundhedssystemer som led i universel sundhedsdækning, samtidig med at aids-indsatsens positive resultater bevares;

| O. | der henviser til, at opnåelsen af retten til sundhed forudsætter, at man bekæmper uligheder i adgangen til tjenester og fremmer livskvaliteten og velfærden for mennesker, der er hiv-smittede eller er i risiko for at blive hiv-smittede, gennem hele livet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at opnåelsen af retten til sundhed forudsætter, at man bekæmper uligheder i adgangen til tjenester og fremmer livskvaliteten og velfærden for mennesker, der er hiv-smittede eller er i risiko for at blive hiv-smittede, gennem hele livet;

| P. | der henviser til, at lokalsamfund og lokalsamfundsstyrede reaktioner, som er afgørende for hiv-indsatsen, fortsat undermineres af akut mangel på finansiering, indskrænkning af civilsamfundets råderum og mangel på fuldt engagement og integration i de nationale løsninger; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at lokalsamfund og lokalsamfundsstyrede reaktioner, som er afgørende for hiv-indsatsen, fortsat undermineres af akut mangel på finansiering, indskrænkning af civilsamfundets råderum og mangel på fuldt engagement og integration i de nationale løsninger;

| Q. | der henviser til, at flere mellemindkomstudviklingslande har problemer med at importere eller lokalt at producere generiske udgaver af antiretrovirale lægemidler på grund af patentbeskyttelse; der henviser til, at multinationale medicinalvirksomheder i stigende grad udelukker mellemindkomstudviklingslande fra donationer, lavere priser og frivillige licenser, hvilket dermed hæmmer deres muligheder for at få adgang til prismæssigt overkommelige generiske lægemidler; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at flere mellemindkomstudviklingslande har problemer med at importere eller lokalt at producere generiske udgaver af antiretrovirale lægemidler på grund af patentbeskyttelse; der henviser til, at multinationale medicinalvirksomheder i stigende grad udelukker mellemindkomstudviklingslande fra donationer, lavere priser og frivillige licenser, hvilket dermed hæmmer deres muligheder for at få adgang til prismæssigt overkommelige generiske lægemidler;

| R. | der henviser til, at menneskers ret til sundhed har forrang frem for reglerne om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS); der henviser til, at Dohaerklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed bekræfter udviklingslandenes ret til at gøre fuld brug af fleksibilitetsbestemmelserne i TRIPS-aftalen for at beskytte folkesundheden og navnlig give adgang til lægemidler for alle; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at menneskers ret til sundhed har forrang frem for reglerne om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS); der henviser til, at Dohaerklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed bekræfter udviklingslandenes ret til at gøre fuld brug af fleksibilitetsbestemmelserne i TRIPS-aftalen for at beskytte folkesundheden og navnlig give adgang til lægemidler for alle;

| S. | der henviser til, at Den Globale Fond til Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria, som blev oprettet efter den globale stigning i hiv/aids, har spillet en vigtig rolle i kampen mod hiv/aids; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Den Globale Fond til Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria, som blev oprettet efter den globale stigning i hiv/aids, har spillet en vigtig rolle i kampen mod hiv/aids;

| 1. | understreger, at det er vigtigt, at der opnås et vellykket resultat på FN's møde på højt plan om hiv/aids, der skal afholdes den 8.-10. juni 2021; anmoder Rådet om at bidrage til vedtagelsen af en række fremadrettede og ambitiøse tilsagn i den politiske erklæring; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bekræfter, at alle har ret til at nyde godt af den højest opnåelige sundhedsstandard og lighed, der bidrager til et værdigt liv; |
| --- | --- |

2.

| 3. | roser EU's rolle i den tværsektorielle globale aids-indsats og opfordrer Kommissionen til at tackle aids som en global folkesundhedskrise og fremskynde alle bestræbelser på at nå 2025-målene, herunder gennem øgede investeringer i UNAIDS og Den Globale Fond til Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria; |
| --- | --- |

3.

| 4. | insisterer på, at der skal stilles tilstrækkelige midler til rådighed for Den Globale Fond til Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria, således at den kan yde afgørende bidrag til bekæmpelsen af hiv/aids; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at den globale aids-indsats kræver en tværsektoriel tilgang og samarbejde på flere niveauer, der viser aktualitet, omfang, inklusion, partnerskab og innovation; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at programmeringen af NDICI støtter partnerlandenes bestræbelser på at opbygge stærke og modstandsdygtige sundhedssystemer, herunder forsknings- og reguleringssystemer på sundhedsområdet og lokale sundhedssystemer, som er i stand til at levere universel sundhedsdækning, der også omfatter hiv; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anmoder om, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, Kommissionen og medlemsstaterne anvender gennemførelsen af EU's handlingsplan for menneskerettigheder og kønshandlingsplan III til at sætte ind over for menneskerettighedssituationen og kønsskævheder, der ligger til grund for hiv/aids, ved at prioritere bekæmpelse af stigmatisering og forskelsbehandling, seksuel og kønsbaseret vold, kriminalisering af forhold mellem personer af samme køn og andre sanktionerende og diskriminerende love og politikker med henblik på at bidrage til universel adgang til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, adgang til uddannelse af høj kvalitet, herunder omfattende seksualundervisning, lige adgang til sundhedspleje til overkommelige priser, adgang til arbejdsmarkedet og de berørte gruppers deltagelse inden for alle områder af det offentlige liv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med partnerlandene om at indføre obligatorisk omfattende seksualundervisning i deres nationale uddannelsesplaner for at forhindre spredning af aids og andre seksuelt overførte sygdomme, navnlig i lande med de højeste smitterater; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at sundhed er en forudsætning for menneskelig udvikling; anmoder om, at Kommissionen prioriterer sundhed som led i EU-Afrika-strategien, hvilket indebærer mobilisering af yderligere offentlige midler til at sikre universel sundhedsdækning, herunder af seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, hiv, tuberkulose og malaria, og fokus på global sundhedsforskning og -udvikling, intensivering af samarbejdet om sundhedsforskning og -innovation mellem EU og Afrika og styrkelse i fællesskab af Afrikas og Europas produktionskapacitet for sundhedsprodukter, sundhedsudstyr og lægemidler; understreger, at udviklingsbistand først og fremmest bør anvendes til at sikre et horisontalt universelt sygesikringssystem gennem en holistisk og rettighedsbaseret tilgang, hvilket indebærer, at der tages fuldt hensyn til den flerdimensionale karakter af sundhed (med tæt tilknytning til køn, fødevaresikkerhed og ernæring, vand og sanitet, uddannelse og fattigdom) på linje med One Health-modellen; opfordrer navnlig til fremme af investeringer i integrerede hiv-rettigheder og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder med fokus på kvinder og piger, sexarbejdere, transpersoner, stiknarkomaner, personer i fængsel og andre sårbare grupper; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at tage fat på den beklageligt lave behandlingsdækning for hiv-smittede børn og sikre adgang til hiv-tjenester for gravide kvinder og ammende mødre for at undgå overførsel af hiv fra mødre til børn; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre det niveau for udgifter og mobilisering af ressourcer, der er nødvendigt for at nå 2025-målene i alle EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne og partnerne om at prioritere en integreret tilgang til global sundhedssikkerhed, der omfatter bekæmpelse af både eksisterende pandemier såsom hiv og nye pandemier som en del af dagsordenen for universel sundhedsdækning; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at spille en vigtig politisk rolle i dialogen med EU's partnerudviklingslande, herunder naboskabslande, for at sikre, at der foreligger planer for en holdbar overgang til national finansiering, således at hiv-programmer forbliver effektive, opretholdes og kan opskaleres efter tilbagetrækningen af de internationale donorers støtte; opfordrer Kommissionen og Rådet til fortsat at arbejde tæt sammen med disse lande med henblik på at sikre, at de påtager sig ansvar for og ejerskabet over deres indsats mod hiv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EU til at udarbejde en klar og sammenhængende global EU-strategi for covid-19-vaccination med fokus på at sikre lige, økonomisk overkommelig og rettidig adgang til vaccination for mennesker i udviklingslandene, navnlig dem, der tilhører sårbare grupper og højrisikogrupper, herunder personer, der er smittet med hiv/aids; opfordrer derfor EU til at støtte Indiens og Sydafrikas WTO-initiativ med henblik på et midlertidigt afkald på intellektuelle ejendomsrettigheder med hensyn til covid-19-vacciner, -udstyr og -behandlinger, og opfordrer indtrængende lægemiddelvirksomhederne til at dele deres viden og data gennem Verdenssundhedsorganisationens pulje for adgang til teknologi vedrørende covid-19 (C-TAP); |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den globale reaktion på covid-19 omfatter erfaringer fra bekæmpelsen af hiv såsom: beskyttelse af menneskerettighederne og bekæmpelse af stigmatisering og forskelsbehandling, navnlig blandt nøglegrupper og andre sårbare grupper, bekæmpelse af kønshindringer for sundhed, støtte til sundhedspersoner og forskere, navnlig i lavressourcemiljøer, inddragelse af lokalsamfundene i indsatsen og en retfærdig fordeling af de begrænsede ressourcer og nye værktøjer, så ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer indtrængende EU til at udarbejde en omfattende global strategi og køreplan for opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling, herunder dem, der vedrører sundhed og mål for bekæmpelse af hiv/aids; bemærker, at denne strategi bør tage særligt hensyn til konsekvenserne af covid-19, eftersom opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling er afgørende for at sikre vores beredskab over for fremtidige pandemier og andre chok, bl.a. for sundhedssystemer; opfordrer til en effektiv langsigtet global EU-sundhedsstrategi; insisterer på, at Kommissionen skal forstærke sin indsats og intensivere sit arbejde hen imod effektive globale sundhedsprogrammer, der er målrettet mod sundhedssystemer i udviklingslandene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne og partnerne om at støtte tjenester, der imødekommer behovene hos nøglegrupper og andre prioriterede befolkningsgrupper, der står over for unikke udfordringer med hensyn til adgang til hiv-tjenester, herunder ved at stille ungdomsvenlige seksuelle og reproduktive sundhedstjenester til rådighed for unge; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne og partnerne om at lette og fremme et øget engagement i at sikre hiv-behandling i alle konfliktområder og eliminere hiv-relateret forskelsbehandling af flygtninge, navnlig med hensyn til lige adgang til antiretroviral behandling og antiretrovirale sundhedsydelser i værtslandene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne og partnerne om at øge støtten til social beskyttelse, herunder til fødevaresikkerhed og ernæring for sårbare befolkningsgrupper, navnlig personer med handicap, ældre hiv-smittede og børn, der mistet deres forældre som følge af aids; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne og partnerne om at støtte og investere i lokalsamfundsengagement og lokalsamfundsstyrede løsninger som centrale elementer i en effektiv hiv/aids-indsats og i bekæmpelsen af hiv/aids-relateret stigmatisering og forskelsbehandling og om at integrere hiv-forebyggelse og -pleje i andre lokale sundhedstjenestetilbud som et kontaktpunkt for information, uddannelse, kommunikation og uddannelse vedrørende hiv; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme investeringer i realtidsdataindsamling og en solid kanal for prismæssigt overkommelige og tilgængelige, kønssensitive diagnose-, behandlings- og vaccinekandidater for hiv og andre fattigdomsrelaterede og oversete smitsomme sygdomme og til at styrke den regionale og interregionale kapacitet og det regionale og interregionale samarbejde inden for videnskab, forskning og innovation; opfordrer indtrængende EU til at yde særlig støtte til udviklingslandene, navnlig de mindst udviklede lande, i forbindelse med en effektiv gennemførelse af den fleksibilitet, der er fastsat i TRIPS-aftalen om beskyttelse af folkesundheden, især med hensyn til tvangslicens og parallelimport, og til at optimere brugen af frivillige ordninger for licens- og teknologideling for at opfylde folkesundhedsmålene ved at insistere på, at multinationale medicinalvirksomheder inkluderer mellemindkomstudviklingslande i sådanne ordninger og tilbyder prismæssigt overkommelig hiv-behandling i disse lande; tilskynder mere generelt til at afkoble udgifter til forskning og udvikling fra lægemiddelprisen, f.eks. gennem brug af patentpuljer, open source-forskning, tilskud og subsidier, med henblik på at sikre varig tilgængelighed, prisoverkommelighed og adgang til behandling for alle, der har behov herfor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at modsætte sig medtagelsen af TRIPS-plus-foranstaltninger i frihandelsaftaler med mellemindkomstudviklingslande for at sikre, at alle antiretrovirale hiv-behandlinger er økonomisk overkommelige, og under fuld overholdelse af Dohaerklæringen om TRIPS og folkesundhed; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, formanden for FN's Generalforsamling og UNAIDS. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 95.

(2)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 106.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/156 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/156

---

P9_TA(2021)0251

Krigsfanger efter den seneste konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om krigsfanger efter den seneste konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan (2021/2693(RSP))

(2022/C 15/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Armenien og Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Armenien og Aserbajdsjan,

| — | der henviser til mødet i Partnerskabsrådet EU-Armenien den 17. december 2020 og mødet i Samarbejdsrådet EU-Aserbajdsjan den 18. december 2020 og deres respektive konklusioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til mødet i Partnerskabsrådet EU-Armenien den 17. december 2020 og mødet i Samarbejdsrådet EU-Aserbajdsjan den 18. december 2020 og deres respektive konklusioner,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, den europæiske menneskerettighedskonvention og Genèvekonventionen (III) om behandling af krigsfanger, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt, FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, den europæiske menneskerettighedskonvention og Genèvekonventionen (III) om behandling af krigsfanger,

| — | der henviser til trepartserklæringen om våbenhvile fra Armenien, Aserbajdsjan og Rusland af 9. november 2020, som trådte i kraft den 10. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartserklæringen om våbenhvile fra Armenien, Aserbajdsjan og Rusland af 9. november 2020, som trådte i kraft den 10. november 2020,

| — | der henviser til Human Rights Watchs rapport af 19. marts 2021 med titlen »Azerbaijan: Armenian POWs Abused in Custody« (Aserbajdsjan: armenske krigsfanger er blevet udsat for mishandling under varetægtsfængslingen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Human Rights Watchs rapport af 19. marts 2021 med titlen »Azerbaijan: Armenian POWs Abused in Custody« (Aserbajdsjan: armenske krigsfanger er blevet udsat for mishandling under varetægtsfængslingen),

| — | der henviser til EU's erklæring af 28. april 2021 om fanger fra den nylige konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's erklæring af 28. april 2021 om fanger fra den nylige konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan,

| — | der henviser til erklæringerne fra medformændene for OSCE's Minskgruppe af 25. oktober 2020, 30. oktober 2020, 14. december 2020, 13. april 2021 og 5. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra medformændene for OSCE's Minskgruppe af 25. oktober 2020, 30. oktober 2020, 14. december 2020, 13. april 2021 og 5. maj 2021,

| — | der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols meddelelse til Europarådets Ministerkomité af 9. marts 2021 i henhold til artikel 39 i Domstolens Reglement om foreløbige retsmidler i forbindelse med den seneste væbnede konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols meddelelse til Europarådets Ministerkomité af 9. marts 2021 i henhold til artikel 39 i Domstolens Reglement om foreløbige retsmidler i forbindelse med den seneste væbnede konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at det internationale samfund siden den første krig om Nagorno-Karabakh mellem 1988 og 1994 har forsøgt at mægle en varig og omfattende fredsløsning på Nagorno-Karabakh-konflikten, ledet af medformændene for OSCE's Minskgruppe; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det internationale samfund siden den første krig om Nagorno-Karabakh mellem 1988 og 1994 har forsøgt at mægle en varig og omfattende fredsløsning på Nagorno-Karabakh-konflikten, ledet af medformændene for OSCE's Minskgruppe;

| B. | der henviser til, at den seneste væbnede konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan fra den 27. september til den 10. november 2020 kostede mere end 5 000 soldater livet, sårede og dræbte hundredvis og fordrev tusindvis af civile; der henviser til, at den fortsat rammer befolkningen på grund af manglende oplysninger om, hvor slægtninge befinder sig, tilbagesendelse af kun nogle krigsfanger og andre tilfangetagne, problemer med hjemsendelse af afdøde, vanskelig adgang til humanitær bistand og ødelagt basisinfrastruktur; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den seneste væbnede konflikt mellem Armenien og Aserbajdsjan fra den 27. september til den 10. november 2020 kostede mere end 5 000 soldater livet, sårede og dræbte hundredvis og fordrev tusindvis af civile; der henviser til, at den fortsat rammer befolkningen på grund af manglende oplysninger om, hvor slægtninge befinder sig, tilbagesendelse af kun nogle krigsfanger og andre tilfangetagne, problemer med hjemsendelse af afdøde, vanskelig adgang til humanitær bistand og ødelagt basisinfrastruktur;

| C. | der henviser til, at de mennesker, der er blevet berørt af denne langvarige konflikt, allerede har oplevet uforholdsmæssigt store lidelser; der henviser til, at konflikten generelt har medført uacceptabelt mange civile ofre; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de mennesker, der er blevet berørt af denne langvarige konflikt, allerede har oplevet uforholdsmæssigt store lidelser; der henviser til, at konflikten generelt har medført uacceptabelt mange civile ofre;

| D. | der henviser til, at fjendtlighederne efter 44 dage ophørte som følge af en aftale om en fuldstændig våbenhvile i og omkring Nagorno-Karabakh mellem Armenien, Aserbajdsjan og Rusland, som blev undertegnet den 9. november 2020 og trådte i kraft den 10. november 2020; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at fjendtlighederne efter 44 dage ophørte som følge af en aftale om en fuldstændig våbenhvile i og omkring Nagorno-Karabakh mellem Armenien, Aserbajdsjan og Rusland, som blev undertegnet den 9. november 2020 og trådte i kraft den 10. november 2020;

| E. | der henviser til, at det i punkt 8 i trepartserklæringen om våbenhvile hedder, at der skal ske udveksling af krigsfanger, gidsler og andre tilbageholdte samt de jordiske rester af de omkomne; der henviser til, at disse udvekslinger skal gennemføres på grundlag af »alle for alle«-princippet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i punkt 8 i trepartserklæringen om våbenhvile hedder, at der skal ske udveksling af krigsfanger, gidsler og andre tilbageholdte samt de jordiske rester af de omkomne; der henviser til, at disse udvekslinger skal gennemføres på grundlag af »alle for alle«-princippet;

| F. | der henviser til, at både Armenien og Aserbajdsjan er parter i Genèvekonventionen (III) om behandling af krigsfanger, som i artikel 118 fastsætter, at krigsfanger ved de aktive fjendtligheders ophør ufortøvet skal frigives og hjemsendes; der henviser til, at det i artikel 13 i Genèvekonventionen (III) fastsættes, at krigsfanger til enhver tid skal behandles humant, og enhver uretmæssig handling eller undladelse fra tilbageholdelsesmagtens side, der medfører, at en krigsfange i dens varetægt afgår ved døden, eller at vedkommendes helbred udsættes for alvorlig fare, forbydes og vil blive betragtet som et groft brud på nærværende konvention; der henviser til, at konventionen desuden beskytter krigsfanger mod voldshandlinger, skræmmeforanstaltninger, fornærmelser og offentlighedens nyfigenhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at både Armenien og Aserbajdsjan er parter i Genèvekonventionen (III) om behandling af krigsfanger, som i artikel 118 fastsætter, at krigsfanger ved de aktive fjendtligheders ophør ufortøvet skal frigives og hjemsendes; der henviser til, at det i artikel 13 i Genèvekonventionen (III) fastsættes, at krigsfanger til enhver tid skal behandles humant, og enhver uretmæssig handling eller undladelse fra tilbageholdelsesmagtens side, der medfører, at en krigsfange i dens varetægt afgår ved døden, eller at vedkommendes helbred udsættes for alvorlig fare, forbydes og vil blive betragtet som et groft brud på nærværende konvention; der henviser til, at konventionen desuden beskytter krigsfanger mod voldshandlinger, skræmmeforanstaltninger, fornærmelser og offentlighedens nyfigenhed;

| G. | der henviser til, at tilbageholdte militærpersoner og civilpersoner før og efter våbenhvilen har forskellig status i henhold til folkeretten; der henviser til, at militærpersoner, der tages til fange før og efter våbenhvilen på den ene side skal anerkendes som krigsfanger og nyde godt af beskyttelsen i henhold til Genèvekonventionerne; der henviser til, at civile, der tilbageholdes under konflikten, på den anden side skal anerkendes som beskyttede personer og også er beskyttet i henhold til Genèvekonventionerne; der henviser til, at civile, der tilbageholdes efter våbenhvilen, derimod er beskyttet i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at tilbageholdte militærpersoner og civilpersoner før og efter våbenhvilen har forskellig status i henhold til folkeretten; der henviser til, at militærpersoner, der tages til fange før og efter våbenhvilen på den ene side skal anerkendes som krigsfanger og nyde godt af beskyttelsen i henhold til Genèvekonventionerne; der henviser til, at civile, der tilbageholdes under konflikten, på den anden side skal anerkendes som beskyttede personer og også er beskyttet i henhold til Genèvekonventionerne; der henviser til, at civile, der tilbageholdes efter våbenhvilen, derimod er beskyttet i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning;

| H. | der henviser til, at der efter fjendtlighedernes ophør er gennemført flere udvekslinger af fanger, både af militærpersoner og civilpersoner, idet den seneste fandt sted den 4. maj 2021; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der efter fjendtlighedernes ophør er gennemført flere udvekslinger af fanger, både af militærpersoner og civilpersoner, idet den seneste fandt sted den 4. maj 2021;

| I. | der henviser til, at der har været foruroligende rapporter om, at Aserbajdsjan tilbageholder omkring 200 armenske fanger; der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (ECHR) har meddelt, at den har modtaget klager vedrørende 249 armeniere, der er taget til fange af Aserbajdsjan; der henviser til, at ECHR har iværksat foreløbige retsmidler vedrørende 229 armeniere, og 183 er stadig i kraft; der henviser til, at ECHR den 9. marts 2021 konkluderede, at Aserbajdsjan ikke havde overholdt forholdsreglerne, idet den vurderede, at de fremlagte oplysninger var for generelle og begrænsede; der henviser til, at de aserbajdsjanske myndigheder erkendte, at 72 armeniere befinder sig i deres fangenskab; der henviser til, at Aserbajdsjan ikke har forelagt ECHR nogen oplysninger om 112 andre personer; der henviser til, at de andre armenske krigsfangers skæbne er ukendt; der henviser til, at siden fjendtlighedernes ophør er 73 armenske krigsfanger og civile blevet sendt tilbage til Armenien; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der har været foruroligende rapporter om, at Aserbajdsjan tilbageholder omkring 200 armenske fanger; der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (ECHR) har meddelt, at den har modtaget klager vedrørende 249 armeniere, der er taget til fange af Aserbajdsjan; der henviser til, at ECHR har iværksat foreløbige retsmidler vedrørende 229 armeniere, og 183 er stadig i kraft; der henviser til, at ECHR den 9. marts 2021 konkluderede, at Aserbajdsjan ikke havde overholdt forholdsreglerne, idet den vurderede, at de fremlagte oplysninger var for generelle og begrænsede; der henviser til, at de aserbajdsjanske myndigheder erkendte, at 72 armeniere befinder sig i deres fangenskab; der henviser til, at Aserbajdsjan ikke har forelagt ECHR nogen oplysninger om 112 andre personer; der henviser til, at de andre armenske krigsfangers skæbne er ukendt; der henviser til, at siden fjendtlighedernes ophør er 73 armenske krigsfanger og civile blevet sendt tilbage til Armenien;

| J. | der henviser til, at ECHR også har modtaget klager vedrørende 16 aserbajdsjanere, som angiveligt er taget til fange af Armenien, hvoraf 12 blev hjemsendt i december 2020; der henviser til, at ECHR suspenderede sagsbehandlingen i henhold til artikel 39 vedrørende de fire andre personer på grund af arten af de oplysninger, den modtog fra Armeniens regering; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ECHR også har modtaget klager vedrørende 16 aserbajdsjanere, som angiveligt er taget til fange af Armenien, hvoraf 12 blev hjemsendt i december 2020; der henviser til, at ECHR suspenderede sagsbehandlingen i henhold til artikel 39 vedrørende de fire andre personer på grund af arten af de oplysninger, den modtog fra Armeniens regering;

| K. | der henviser til, at det fremgår af troværdige rapporter, at armensk tjenstgørende personel og civile også er blevet taget til fange efter fjendtlighedernes ophør den 10. november 2020; der henviser til, at de aserbajdsjanske myndigheder hævder, at disse gidsler og fanger er terrorister og ikke fortjener status som krigsfanger i henhold til Genèvekonventionen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det fremgår af troværdige rapporter, at armensk tjenstgørende personel og civile også er blevet taget til fange efter fjendtlighedernes ophør den 10. november 2020; der henviser til, at de aserbajdsjanske myndigheder hævder, at disse gidsler og fanger er terrorister og ikke fortjener status som krigsfanger i henhold til Genèvekonventionen;

| L. | der henviser til, at Human Rights Watch den 19. marts 2021 rapporterede, at aserbajdsjanske sikkerhedsstyrker og væbnede styrker havde mishandlet armenske krigsfanger og udsat dem for grusom og nedværdigende behandling og tortur, enten da de blev taget til fange, under deres overførsel eller under varetægtsfængslingen i forskellige tilbageholdelsesfaciliteter; der henviser til, at de aserbajdsjanske styrker har anvendt vold i forbindelse med tilbageholdelsen af civile og har udsat dem for tortur og umenneskelige og nedværdigende fængselsforhold, hvilket har ført til, at mindst to tilbageholdte er døde i aserbajdsjansk fangenskab; der henviser til, at de aserbajdsjanske styrker tilbageholdt disse civile, selv om der ikke var beviser for, at de udgjorde en sikkerhedstrussel, der kunne retfærdiggøre deres tilbageholdelse i henhold til den humanitære folkeret; der henviser til, at Aserbajdsjan afviser beskyldningerne om, at armenske krigsfanger har været udsat for en behandling, der er i strid med Genèvekonventionerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Human Rights Watch den 19. marts 2021 rapporterede, at aserbajdsjanske sikkerhedsstyrker og væbnede styrker havde mishandlet armenske krigsfanger og udsat dem for grusom og nedværdigende behandling og tortur, enten da de blev taget til fange, under deres overførsel eller under varetægtsfængslingen i forskellige tilbageholdelsesfaciliteter; der henviser til, at de aserbajdsjanske styrker har anvendt vold i forbindelse med tilbageholdelsen af civile og har udsat dem for tortur og umenneskelige og nedværdigende fængselsforhold, hvilket har ført til, at mindst to tilbageholdte er døde i aserbajdsjansk fangenskab; der henviser til, at de aserbajdsjanske styrker tilbageholdt disse civile, selv om der ikke var beviser for, at de udgjorde en sikkerhedstrussel, der kunne retfærdiggøre deres tilbageholdelse i henhold til den humanitære folkeret; der henviser til, at Aserbajdsjan afviser beskyldningerne om, at armenske krigsfanger har været udsat for en behandling, der er i strid med Genèvekonventionerne;

| M. | der henviser til, at videoer spredt på internettet og på de sociale medier angiveligt viser misbrug og mishandling af fanger begået af medlemmer af begge parters væbnede styrker; der henviser til, at der ikke er tegn på, at de aserbajdsjanske eller armenske myndigheder har foretaget hurtige, offentlige og effektive efterforskninger af disse hændelser, eller at efterforskningen — hvis en sådan har fundet sted — har ført til strafferetlig forfølgning; der henviser til, at der er påstande om, at krigsfanger og andre beskyttede personer har været udsat for udenretslige drab, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at videoer spredt på internettet og på de sociale medier angiveligt viser misbrug og mishandling af fanger begået af medlemmer af begge parters væbnede styrker; der henviser til, at der ikke er tegn på, at de aserbajdsjanske eller armenske myndigheder har foretaget hurtige, offentlige og effektive efterforskninger af disse hændelser, eller at efterforskningen — hvis en sådan har fundet sted — har ført til strafferetlig forfølgning; der henviser til, at der er påstande om, at krigsfanger og andre beskyttede personer har været udsat for udenretslige drab,

| N. | der henviser til, at Kommissionen den 17. maj 2021 meddelte, at der ville blive afsat yderligere 10 mio. EUR i humanitær bistand til civile, der er berørt af den nylige konflikt i og omkring Nagorno-Karabakh, hvilket bringer EU's bistand til mennesker i nød siden fjendtlighedernes begyndelse i september 2020 op på over 17 mio. EUR; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen den 17. maj 2021 meddelte, at der ville blive afsat yderligere 10 mio. EUR i humanitær bistand til civile, der er berørt af den nylige konflikt i og omkring Nagorno-Karabakh, hvilket bringer EU's bistand til mennesker i nød siden fjendtlighedernes begyndelse i september 2020 op på over 17 mio. EUR;

| O. | der henviser til, at alle parter bør fremlægge ajourførte kort over minefelter for at gøre det muligt for civile at vende tilbage til tidligere konfliktområder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at alle parter bør fremlægge ajourførte kort over minefelter for at gøre det muligt for civile at vende tilbage til tidligere konfliktområder;

| P. | der henviser til, at »De militære trofæers park«, der blev indviet i Baku den 12. april 2021, angiveligt udstiller armensk militærudstyr, voksmannequiner, der forestiller døde og døende armenske soldater, og modeller af armenske krigsfanger, der sidder lænket i en celle, hvilket kan opfattes som en forherligelse af vold og risikerer at anspore til yderligere fjendtlige følelser, hadefuld tale eller endog umenneskelig behandling af tilbageværende krigsfanger og andre armenske tilbageholdte civile og dermed bevare en atmosfære af had og stå i modstrid til alle officielle erklæringer om forsoning; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at »De militære trofæers park«, der blev indviet i Baku den 12. april 2021, angiveligt udstiller armensk militærudstyr, voksmannequiner, der forestiller døde og døende armenske soldater, og modeller af armenske krigsfanger, der sidder lænket i en celle, hvilket kan opfattes som en forherligelse af vold og risikerer at anspore til yderligere fjendtlige følelser, hadefuld tale eller endog umenneskelig behandling af tilbageværende krigsfanger og andre armenske tilbageholdte civile og dermed bevare en atmosfære af had og stå i modstrid til alle officielle erklæringer om forsoning;

| Q. | der henviser til, at tropper fra Aserbajdsjan den 12. maj 2021 midlertidigt gik ind på Armeniens territorium, hvilket udgør en krænkelse af Armeniens territoriale integritet og folkeretten; der henviser til, at denne krænkelse af armensk suverænt territorium følger i kølvandet på bekymrende udtalelser fra repræsentanter for Aserbajdsjan, herunder landets præsident, som syntes at rejse territoriale krav og true med magtanvendelse og dermed undergrave bestræbelserne på at opnå sikkerhed og stabilitet i regionen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at tropper fra Aserbajdsjan den 12. maj 2021 midlertidigt gik ind på Armeniens territorium, hvilket udgør en krænkelse af Armeniens territoriale integritet og folkeretten; der henviser til, at denne krænkelse af armensk suverænt territorium følger i kølvandet på bekymrende udtalelser fra repræsentanter for Aserbajdsjan, herunder landets præsident, som syntes at rejse territoriale krav og true med magtanvendelse og dermed undergrave bestræbelserne på at opnå sikkerhed og stabilitet i regionen;

| R. | der henviser til, at der i løbet af de seneste måneder er blevet foretaget hjemsendelser af menneskers jordiske rester og ydet humanitær bistand til befolkningsgrupper, der er alvorligt berørt af konflikten; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der i løbet af de seneste måneder er blevet foretaget hjemsendelser af menneskers jordiske rester og ydet humanitær bistand til befolkningsgrupper, der er alvorligt berørt af konflikten;

| S. | der henviser til, at der er behov for en fornyet indsats for at opbygge tillid mellem de to lande og gøre fremskridt hen imod en varig fred; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der er behov for en fornyet indsats for at opbygge tillid mellem de to lande og gøre fremskridt hen imod en varig fred;

| 1. | kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle armenske fanger, både militære og civile, der er blevet tilbageholdt under og efter konflikten, og kræver at Aserbajdsjan afstår fra at foretage vilkårlige tilbageholdelser i fremtiden; opfordrer indtrængende parterne til fuldt ud at gennemføre trepartserklæringen om våbenhvile af 9. november 2020, hvori det hedder, at der skal ske udveksling af krigsfanger, gidsler og andre tilbageholdte samt de jordiske rester af personer, der er omkommet under fjendtlighederne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager den vold, der fandt sted under den seneste krig mellem Armenien og Aserbajdsjan om Nagorno-Karabakh; udtrykker solidaritet med ofrene og deres familier; beklager krænkelsen af våbenhvilen, som førte til yderligere menneskelig lidelse, tab af menneskeliv og ødelæggelse; fordømmer alle angreb på civile og minder om staternes forpligtelse i henhold til den humanitære folkeret til at beskytte civile liv; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer indtrængende Aserbajdsjans regering til at fremlægge udtømmende lister over alle personer, der holdes i fangenskab i landet i forbindelse med den væbnede konflikt, og til at komme med oplysninger om deres opholdssted og sundhedstilstand, herunder oplysninger om personer, der er døde i fangenskab; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at manglende offentliggørelse af oplysninger om forsvundne personers skæbne og opholdssted kan dække over tvungen forsvinding, som både Aserbajdsjan og Armenien har forpligtet sig til at forhindre; opfordrer alle parter til at klarlægge forsvundne personers skæbne og opholdssted og til at behandle døde med værdighed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kræver, at Aserbajdsjans regering respekterer retsgarantierne, giver advokater, læger og menneskerettighedsforkæmpere adgang til de armenske fanger og letter deres kommunikation med pårørende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | udtrykker sin dybe bekymring over troværdige rapporter, ifølge hvilke armenske krigsfanger og andre personer i fangenskab er blevet og bliver tilbageholdt under nedværdigende forhold og har været udsat for umenneskelig behandling og tortur, da de blev pågrebet eller under deres tilbageholdelse; fordømmer alle tilfælde af tortur og tvungne forsvindinger, herunder dem, der bliver begået under væbnede konflikter, samt mishandling og vanhelligelse af lig; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at sikre, at personer, der stadig tilbageholdes, får alle de former for beskyttelse, der kræves i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret, herunder at de ikke udsættes for tortur og umenneskelig behandling; opfordrer de armenske og aserbajdsjanske myndigheder til at gennemføre uafhængige, hurtige, offentlige og effektive efterforskninger og retsforfølge alle troværdige påstande om alvorlige overtrædelser af Genèvekonventionerne og andre krænkelser af folkeretten og krigsforbrydelser for at sikre, at de ansvarlige drages til ansvar, og at ofrene kan få oprejsning, eventuelt med bistand fra en særlig international mission; opfordrer Aserbajdsjans regering til at samarbejde fuldt ud med ECHR om at undersøge validiteten af rapporter om umenneskeliggørelse af armenske fanger og til at drage de ansvarlige til ansvar; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at der i øjeblikket ikke findes nogen offentligt tilgængelige troværdige oplysninger om aserbajdsjanske krigsfanger og tilbageholdte i armensk fangenskab; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder alle konfliktens parter om deres forpligtelse til at overholde den humanitære folkeret, som forbyder tortur og anden nedværdigende eller umenneskelig behandling, og gentager, at tortur og mishandling af krigsfanger udgør krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer på det kraftigste den hændelse, der fandt sted den 9. april 2021, hvor de aserbajdsjanske myndigheder sendte et tomt fly, da de formodedes at hjemsende armenske fanger; anser dette for en yderst ufølsom handling, som desuden er udtryk for en generelt nedværdigende holdning fra Aserbajdsjan over for armenske fanger og deres familier; |
| --- | --- |

10.

| 11. | insisterer på det presserende behov for at afstå fra fjendtlig retorik eller handlinger, der kan opfattes som tilskyndelse til had eller direkte vold eller som støtte til straffrihed, eller som risikerer at underminere bestræbelserne på at etablere og befordre en atmosfære, der fremmer tillid og forsoning, samarbejde og varig fred; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Aserbajdsjans regering til at samarbejde fuldt ud med ECHR om spørgsmålet om armenske fanger og til at overholde de foreløbige forholdsregler fra domstolen, som pålagde Aserbajdsjan at fremlægge detaljerede oplysninger om fængselsforholdene for de indsatte, deres helbredstilstand og de foranstaltninger, der er truffet for at sende dem tilbage; |
| --- | --- |

12.

| 13. | udtrykker sin overbevisning om, at en fuldstændig udveksling af fanger og jordiske rester af afdøde og en endelig løsning af dette problem er en humanitær nødsituation, navnlig for familierne til de berørte, og at det vil være en første desperat nødvendig tillidsskabende foranstaltning for at skabe rudimentær stabilitet i regionen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Aserbajdsjans regering til at sikre fri og uhindret adgang til fanger for relevante internationale organisationer såsom Den Internationale Røde Kors Komité og Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur og Umenneskelig eller Vanærende Behandling eller Straf; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver det presserende behov for at sikre, at humanitær bistand kan nå ud til dem, der har behov for det, at sikkerheden for den armenske befolkning og dens kulturarv i Nagorno-Karabakh garanteres, og at internt fordrevne og flygtninge kan vende tilbage til deres tidligere bopæl; |
| --- | --- |

15.

| 16. | insisterer kraftigt på, at begge parter afholder sig fra enhver handling, der ødelægger armensk kulturarv i Aserbajdsjan og aserbajdsjansk kulturarv i Armenien; opfordrer til en fuldstændig restaurering af nedrevne steder og til større inddragelse af det internationale samfund i beskyttelsen af verdens kulturarv i regionen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om det internationale samfunds indsats under ledelse af formændene for OSCE's Minskgruppe for at finde en fredelig, varig, samlet og bæredygtig løsning på grundlag af OSCE's grundlæggende principper fra 2009 (afståelse fra magtanvendelse, staters territoriale integritet, lige rettigheder og selvbestemmelse for folk) med det formål at fastlægge Nagorno-Karabakh-regionens fremtidige status; minder om, at dette kun kan opnås gennem en forhandlet politisk løsning med ægte engagement fra alle berørte parter; opfordrer parterne til hurtigst muligt at genoptage den politiske dialog på højt plan under ledelse af formændene for OSCE's Minskgruppe; opfordrer de armenske og aserbajdsjanske regeringer samt internationale mæglere til systematisk at inddrage kvinder i fredsprocessen og konsultere kvindelige menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | beklager, at de EU-medlemsstater, der deltog i OSCE's Minskgruppe, ikke var til stede, da våbenhvileaftalen blev formidlet, og at EU ikke udviste lederskab ved at bringe to af sine højt værdsatte østlige partnere til forhandlingsbordet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | beklager åbningen af den såkaldte Trofæpark i Baku, som har været åben for offentligheden siden den 14. april 2021, da den yderligere forstærker langvarige fjendtlige holdninger og undergraver den gensidige tillid mellem Armenien og Aserbajdsjan; opfordrer derfor indtrængende til, at den lukkes hurtigst muligt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) og Kommissionen til at tilbyde al nødvendig bistand til både Armenien og Aserbajdsjan med henblik på at konsolidere våbenhvilen og støtte enhver indsats, der fører til stabilitet, genopbygning, tillidsskabelse og rehabilitering efter krigen, samt til nøje at følge gennemførelsen af bestemmelserne i våbenhvilen, navnlig med hensyn til dens overvågningsmekanisme; opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres støtte til og samarbejde med civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere, navnlig i forbindelse med begrænsninger i deres arbejde; mener, at EU's særlige repræsentant for Sydkaukasus har en vigtig rolle at spille i denne henseende; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at støtte tilvejebringelsen af akut humanitær bistand og det arbejde, der udføres af internationale organisationer på dette område, og beskyttelsen af den kulturelle og religiøse arv samt til at støtte civilsamfundsorganisationer i Armenien og Aserbajdsjan, som reelt bidrager til forsoning; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til sammen med medlemsstaterne også at drøfte sikkerhed, stabilitet og regionalt samarbejde i Sydkaukasus på det kommende topmøde i Det Østlige Partnerskab i efteråret 2021; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, De Forenede Nationers generalsekretær, OSCE's generalsekretær, formændene for Minskgruppen, Armeniens præsident, regering og parlament og Aserbajdsjan præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

23.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/161

---

P9_TA(2021)0252

Situationen i Haiti

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Haiti (2021/2694(RSP))

(2022/C 15/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Haiti, navnlig beslutningerne af 19. januar 2011 om situationen i Haiti et år efter jordskælvet: humanitær bistand og genopbygning (1), af 8. februar 2018 om børneslaveri i Haiti (2) og af 28. november 2019 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Haiti, navnlig beslutningerne af 19. januar 2011 om situationen i Haiti et år efter jordskælvet: humanitær bistand og genopbygning (1), af 8. februar 2018 om børneslaveri i Haiti (2) og af 28. november 2019 (3),

| — | der henviser til erklæring af 24. marts 2021 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om Haiti, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 24. marts 2021 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om Haiti,

| — | der henviser til rapporten af 11. februar 2021 fra FN's integrerede kontor om Haiti (BINUH), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 11. februar 2021 fra FN's integrerede kontor om Haiti (BINUH),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra december 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966,

| — | der henviser til den amerikanske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til den amerikanske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989,

| — | der henviser til FN's grundlæggende principper for retsvæsenets uafhængighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's grundlæggende principper for retsvæsenets uafhængighed,

| — | der henviser til universelle dommerstatut og statutten for den iberoamerikanske dommer, |
| --- | --- |

—

der henviser til universelle dommerstatut og statutten for den iberoamerikanske dommer,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen,

| — | der henviser til Republikken Haitis forfatning fra 1987, |
| --- | --- |

—

der henviser til Republikken Haitis forfatning fra 1987,

| — | der henviser til den fælles rapport fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR) og BINUH af 18. januar 2021 med titlen »Unrest in Haiti: Their impact on Human Rights and the State’s obligation to protect all citizens«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles rapport fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR) og BINUH af 18. januar 2021 med titlen »Unrest in Haiti: Their impact on Human Rights and the State’s obligation to protect all citizens«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at undladelsen af at afholde valg i oktober 2020 også førte til, at der blev truffet afgørelser ved dekret, og at der blev berettet om mislykkede kupforsøg, der tydede på voksende politisk og social ustabilitet i Haiti; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at undladelsen af at afholde valg i oktober 2020 også førte til, at der blev truffet afgørelser ved dekret, og at der blev berettet om mislykkede kupforsøg, der tydede på voksende politisk og social ustabilitet i Haiti;

| B. | der henviser til, at den politiske opposition og civilsamfundsgrupper hævder, at præsident Moïses mandat udløb den 6. februar 2021, som fastsat af Haitis øverste råd for retsvæsenet, og insisterer på udpegelsen af en midlertidig præsident; der henviser til, at Jovenel Moïse nægter at træde tilbage, eftersom han mener, at hans mandat begyndte i februar 2017 efter et nyt valg i 2016, da de tidligere valgresultater var blevet anfægtet på grund af beskyldninger om svig; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den politiske opposition og civilsamfundsgrupper hævder, at præsident Moïses mandat udløb den 6. februar 2021, som fastsat af Haitis øverste råd for retsvæsenet, og insisterer på udpegelsen af en midlertidig præsident; der henviser til, at Jovenel Moïse nægter at træde tilbage, eftersom han mener, at hans mandat begyndte i februar 2017 efter et nyt valg i 2016, da de tidligere valgresultater var blevet anfægtet på grund af beskyldninger om svig;

| C. | der henviser til, at tusindvis af haitianere siden den 14. januar 2021 har protesteret mod den etårige forlængelse af præsident Moïses embedsperiode samt mod folkeafstemningen; der henviser til, at protesterne undertrykkes med magt; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tusindvis af haitianere siden den 14. januar 2021 har protesteret mod den etårige forlængelse af præsident Moïses embedsperiode samt mod folkeafstemningen; der henviser til, at protesterne undertrykkes med magt;

| D. | der henviser til, at alle lovgiveres mandat i Deputeretkammeret og mandatet for to tredjedele af senatet udløb i januar 2020 som følge af, at der ikke blev afholdt valg i tide i 2019, og at alle borgmestres mandat udløb i juli 2020; der henviser til, at præsident Moïse siden har truffet afgørelse ved dekret med et stort antal dekreter, der styrker hans beføjelser som præsident; der henviser til, at præsident Moïse har planlagt parlaments-, lokal- og præsidentvalg den 19. september 2021; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at alle lovgiveres mandat i Deputeretkammeret og mandatet for to tredjedele af senatet udløb i januar 2020 som følge af, at der ikke blev afholdt valg i tide i 2019, og at alle borgmestres mandat udløb i juli 2020; der henviser til, at præsident Moïse siden har truffet afgørelse ved dekret med et stort antal dekreter, der styrker hans beføjelser som præsident; der henviser til, at præsident Moïse har planlagt parlaments-, lokal- og præsidentvalg den 19. september 2021;

| E. | der henviser til, at præsident Moïse den 5. januar 2021 besluttede, at der skulle afholdes en folkeafstemning om forfatningen den 27. juni 2021, og at han for nylig har bekræftet sin beslutning på trods af protesterne både i landet og fra det internationale samfund; der henviser til, at den foreslåede forfatningsreform yderligere vil koncentrere de udøvende beføjelser; der henviser til, at det i artikel 284, stk. 3, i den haitianske forfatning fastsættes, at »parlamentsvalg med henblik på at ændre forfatningen er strengt forbudt«; der henviser til, at tusindvis af haitianere siden er gået på gaden i protest mod folkeafstemningen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at præsident Moïse den 5. januar 2021 besluttede, at der skulle afholdes en folkeafstemning om forfatningen den 27. juni 2021, og at han for nylig har bekræftet sin beslutning på trods af protesterne både i landet og fra det internationale samfund; der henviser til, at den foreslåede forfatningsreform yderligere vil koncentrere de udøvende beføjelser; der henviser til, at det i artikel 284, stk. 3, i den haitianske forfatning fastsættes, at »parlamentsvalg med henblik på at ændre forfatningen er strengt forbudt«; der henviser til, at tusindvis af haitianere siden er gået på gaden i protest mod folkeafstemningen;

| F. | der henviser til, at EU den 6. maj 2021 meddelte, at det hverken ville finansiere afholdelsen af den folkeafstemning, der var planlagt til den 27. juni 2021 i Haiti, eller sende observatører til at overvåge den, idet det ikke anså processen for at være tilstrækkeligt gennemsigtig og demokratisk i et land præget af usikkerhed og politisk ustabilitet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU den 6. maj 2021 meddelte, at det hverken ville finansiere afholdelsen af den folkeafstemning, der var planlagt til den 27. juni 2021 i Haiti, eller sende observatører til at overvåge den, idet det ikke anså processen for at være tilstrækkeligt gennemsigtig og demokratisk i et land præget af usikkerhed og politisk ustabilitet;

| G. | der henviser til, at kernegruppen vedrørende Haiti (sammensat af FN's generalsekretærs særlige repræsentant, ambassadørerne for Brasilien, Canada, Frankrig, Tyskland, Spanien, Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater og den særlige repræsentant for Organisationen af Amerikanske Stater) har udtrykt bekymring over, at processen med at ændre forfatningen ikke har været tilstrækkeligt inklusiv, deltagelsesbaseret og gennemsigtig; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kernegruppen vedrørende Haiti (sammensat af FN's generalsekretærs særlige repræsentant, ambassadørerne for Brasilien, Canada, Frankrig, Tyskland, Spanien, Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater og den særlige repræsentant for Organisationen af Amerikanske Stater) har udtrykt bekymring over, at processen med at ændre forfatningen ikke har været tilstrækkeligt inklusiv, deltagelsesbaseret og gennemsigtig;

| H. | der henviser til, at resultaterne af senatets undersøgelse og en rapport fra Haitis øverste revisionsret har impliceret præsident Moïse i en sag om underslæb og svig, hvor han angiveligt har modtaget midler fra PetroCaribe-programmet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at resultaterne af senatets undersøgelse og en rapport fra Haitis øverste revisionsret har impliceret præsident Moïse i en sag om underslæb og svig, hvor han angiveligt har modtaget midler fra PetroCaribe-programmet;

| I. | der henviser til, at Haitis højesteretsdommer Yvickel Dieujuste Dabrésil blev arresteret den 7. februar 2021 sammen med 18 andre og anklaget for sammensværgelse mod regeringen; der henviser til, at dommer Dabrésil blev løsladt den 11. februar 2021, men at de øvrige 17 personer fortsat tilbageholdes; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Haitis højesteretsdommer Yvickel Dieujuste Dabrésil blev arresteret den 7. februar 2021 sammen med 18 andre og anklaget for sammensværgelse mod regeringen; der henviser til, at dommer Dabrésil blev løsladt den 11. februar 2021, men at de øvrige 17 personer fortsat tilbageholdes;

| J. | der henviser til, at præsident Moïse den 8. februar 2021 udstedte et dekret om »pensionering« af tre højesteretsdommere (dommerne Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis og Wendelle Coq Thelot) og udstedte endnu et dekret nogle dage senere om udnævnelse af tre nye dommere til højesteret uden at følge de procedurer, der er fastsat i loven; der henviser til, at personalet i retsvæsenet som reaktion herpå indledte en strejke på ubestemt tid mandag den 15. februar 2021; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at præsident Moïse den 8. februar 2021 udstedte et dekret om »pensionering« af tre højesteretsdommere (dommerne Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis og Wendelle Coq Thelot) og udstedte endnu et dekret nogle dage senere om udnævnelse af tre nye dommere til højesteret uden at følge de procedurer, der er fastsat i loven; der henviser til, at personalet i retsvæsenet som reaktion herpå indledte en strejke på ubestemt tid mandag den 15. februar 2021;

| K. | der henviser til, at det haitianske styre i marts 2021 arresterede en højtstående politiembedsmand og dermed eksponentielt forværrede den forfatningsmæssige krise i landet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det haitianske styre i marts 2021 arresterede en højtstående politiembedsmand og dermed eksponentielt forværrede den forfatningsmæssige krise i landet;

| L. | der henviser til, at Haiti i de seneste måneder har oplevet en kraftig stigning i volden, såsom kidnapninger, voldtægter, drab og massakrer, der for det meste begås af bevæbnede bander, som opererer med næsten total straffrihed; der henviser til, at 117 mennesker blev myrdet og 142 kidnappet i de første tre måneder af 2021; der henviser til, at der alene i april 2021 var 91 tilfælde af bortførelser; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Haiti i de seneste måneder har oplevet en kraftig stigning i volden, såsom kidnapninger, voldtægter, drab og massakrer, der for det meste begås af bevæbnede bander, som opererer med næsten total straffrihed; der henviser til, at 117 mennesker blev myrdet og 142 kidnappet i de første tre måneder af 2021; der henviser til, at der alene i april 2021 var 91 tilfælde af bortførelser;

| M. | der henviser til, at bortførelsen i Port-au-Prince den 11. april 2021 af flere medlemmer af den katolske gejstlighed, (som efterfølgende blev løsladt), som arbejder til gavn for lokalbefolkningen, chokerede den haitianske og internationale offentlige opinion dybt og førte til en intensivering af demonstrationerne mod den nuværende regering; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at bortførelsen i Port-au-Prince den 11. april 2021 af flere medlemmer af den katolske gejstlighed, (som efterfølgende blev løsladt), som arbejder til gavn for lokalbefolkningen, chokerede den haitianske og internationale offentlige opinion dybt og førte til en intensivering af demonstrationerne mod den nuværende regering;

| N. | der henviser til, at mere end 300 000 mennesker siden 2015 har forladt landet; der henviser til, at den stigende vold og forværrede sikkerhed i landet har ført til en kraftig stigning i antallet af asylansøgere fra Haiti, navnlig i Fransk Guyana, og til, at mange internationale og humanitære ngo'er har forladt Haiti; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at mere end 300 000 mennesker siden 2015 har forladt landet; der henviser til, at den stigende vold og forværrede sikkerhed i landet har ført til en kraftig stigning i antallet af asylansøgere fra Haiti, navnlig i Fransk Guyana, og til, at mange internationale og humanitære ngo'er har forladt Haiti;

| O. | der henviser til, at Haiti i de senere år har set flere bølger af omfattende mobiliseringer mod høje leveomkostninger, autoritære tilstande og korruption; der henviser til, at den igangværende politiske krise hænger sammen med og står i et rimeligt forhold til forværringen af alle sociale, økonomiske, sikkerhedsmæssige og menneskerettighedsrelaterede indikatorer; der henviser til, at fattigdommen er steget, og at adgangen til grundlæggende sociale tjenesteydelser, der allerede var begrænset, er faldet yderligere, og at fødevareusikkerheden i løbet af to år næsten er fordoblet og nu berører millioner af haitianere; der henviser til, at Haiti er et af de mindst udviklede lande i hele Nord-, Syd- og Mellemamerika; der henviser til, at Haiti, der er placeret som nr. 170 af verdens lande i FN's udviklingsprograms (UNDP) indeks for menneskelig udvikling 2019, fortsat har behov for humanitær bistand og udviklingsbistand og fortsat er det fattigste land i Nord-, Syd- og Mellemamerika og en af de fattigste stater i verden, idet 59 % af befolkningen lever under den nationale fattigdomsgrænse; der henviser til, at regeringens korruption er omsiggribende, og at Transparency Internationals korruptionsindeks 2018 rangerer Haiti som nr. 161 ud af de 180 undersøgte stater; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Haiti i de senere år har set flere bølger af omfattende mobiliseringer mod høje leveomkostninger, autoritære tilstande og korruption; der henviser til, at den igangværende politiske krise hænger sammen med og står i et rimeligt forhold til forværringen af alle sociale, økonomiske, sikkerhedsmæssige og menneskerettighedsrelaterede indikatorer; der henviser til, at fattigdommen er steget, og at adgangen til grundlæggende sociale tjenesteydelser, der allerede var begrænset, er faldet yderligere, og at fødevareusikkerheden i løbet af to år næsten er fordoblet og nu berører millioner af haitianere; der henviser til, at Haiti er et af de mindst udviklede lande i hele Nord-, Syd- og Mellemamerika; der henviser til, at Haiti, der er placeret som nr. 170 af verdens lande i FN's udviklingsprograms (UNDP) indeks for menneskelig udvikling 2019, fortsat har behov for humanitær bistand og udviklingsbistand og fortsat er det fattigste land i Nord-, Syd- og Mellemamerika og en af de fattigste stater i verden, idet 59 % af befolkningen lever under den nationale fattigdomsgrænse; der henviser til, at regeringens korruption er omsiggribende, og at Transparency Internationals korruptionsindeks 2018 rangerer Haiti som nr. 161 ud af de 180 undersøgte stater;

| P. | der henviser til, at omkring fire millioner mennesker (4) i Haiti mellem august 2020 og februar 2021 stod over for akut fødevareusikkerhed; der henviser til, at økonomisk tilbagegang, dårlig høst, orkanen Laura (den 23. august 2020) og covid-19-pandemien er blandt de vigtigste årsager til den forværrede fødevaresikkerhedssituation; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at omkring fire millioner mennesker (4) i Haiti mellem august 2020 og februar 2021 stod over for akut fødevareusikkerhed; der henviser til, at økonomisk tilbagegang, dårlig høst, orkanen Laura (den 23. august 2020) og covid-19-pandemien er blandt de vigtigste årsager til den forværrede fødevaresikkerhedssituation;

| Q. | der henviser til, at uroligheder og bureaukratisk kaos er kommet i centrum og har afbrudt Haitis udrulning af covid-19-vaccine, hvilket har ført til en risiko for flere dødsfald og manglende overholdelse af tidsplanen i den globale kamp mod virusset; der henviser til, at den utilstrækkelige håndtering af covid-19-pandemien kun har bidraget til de underliggende samfundsmæssige problemer, der allerede findes; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at uroligheder og bureaukratisk kaos er kommet i centrum og har afbrudt Haitis udrulning af covid-19-vaccine, hvilket har ført til en risiko for flere dødsfald og manglende overholdelse af tidsplanen i den globale kamp mod virusset; der henviser til, at den utilstrækkelige håndtering af covid-19-pandemien kun har bidraget til de underliggende samfundsmæssige problemer, der allerede findes;

| R. | der henviser til, at Haiti modtog hidtil uset bistand fra det internationale samfund til finansiering af genopbygning efter jordskælvet i 2010; der henviser til, at disse bestræbelser på ingen måde kan ses af den haitianske befolkning i dag, hvilket giver anledning til frygt for dårlig regeringsførelse og væsentlig dårlig forvaltning af midler; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Haiti modtog hidtil uset bistand fra det internationale samfund til finansiering af genopbygning efter jordskælvet i 2010; der henviser til, at disse bestræbelser på ingen måde kan ses af den haitianske befolkning i dag, hvilket giver anledning til frygt for dårlig regeringsførelse og væsentlig dårlig forvaltning af midler;

| S. | der henviser til, at ca. halvdelen af de haitianere, der er 15 år og derover, er analfabeter som følge af den dårlige forvaltning af de modtagne internationale midler, de høje uddannelsesafgifter og en udbredt lav indkomst for familier og en lav kvalitet af tilgængelig uddannelse; der henviser til, at 70 % af de haitianske børn er blevet holdt ude af skolen på grund af den yderligere optrapning af uro og udbredelse af pandemien og indvirkningerne heraf på haitianernes dagligdag; der henviser til, at mindst 350 000 børn og unge i hele landet står uden for grundskolen og sekundærtrinnet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at ca. halvdelen af de haitianere, der er 15 år og derover, er analfabeter som følge af den dårlige forvaltning af de modtagne internationale midler, de høje uddannelsesafgifter og en udbredt lav indkomst for familier og en lav kvalitet af tilgængelig uddannelse; der henviser til, at 70 % af de haitianske børn er blevet holdt ude af skolen på grund af den yderligere optrapning af uro og udbredelse af pandemien og indvirkningerne heraf på haitianernes dagligdag; der henviser til, at mindst 350 000 børn og unge i hele landet står uden for grundskolen og sekundærtrinnet;

| T. | der henviser til, at systemet med Restavèk, en moderne form for slaveri, stadig er almindelig praksis i Haiti; der henviser til, at denne praksis indebærer, at haitianske børn fra fattige hjem af deres forældre sendes ud for at bo sammen med andre familier for at arbejde for dem som hushjælp; der henviser til, at disse børn ofte udsættes for misbrug og mishandling uden adgang til skolegang; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at systemet med Restavèk, en moderne form for slaveri, stadig er almindelig praksis i Haiti; der henviser til, at denne praksis indebærer, at haitianske børn fra fattige hjem af deres forældre sendes ud for at bo sammen med andre familier for at arbejde for dem som hushjælp; der henviser til, at disse børn ofte udsættes for misbrug og mishandling uden adgang til skolegang;

| 1. | opfordrer indtrængende de haitianske myndigheder til at organisere frie, retfærdige, gennemsigtige og troværdige parlaments-, lokal- og præsidentvalg og til at garantere fortsat sikkerhed under disse valgprocesser; minder om, at så længe betingelserne om gennemsigtighed, retfærdighed og demokrati ikke er opfyldt, bør EU ikke yde finansiel og teknisk støtte til valgprocessen; minder om, at kun en troværdig, gennemsigtig, deltagelsesbaseret og fredelig valgproces kan overvinde den langvarige politiske krise i Haiti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger betydningen af et uafhængigt og mere tilgængeligt retsvæsen og opfordrer den haitianske regering til at respektere den haitianske forfatning fra 1987, særlig artikel 284, stk. 3, og til at respektere de grundlæggende demokratiske principper og styrke retsstaten; minder igen om den afgørende rolle, som den fulde, lige og meningsfulde deltagelse af kvinder og inddragelse af alle haitianere, herunder unge, personer med handicap og civilsamfundet, spiller i Haitis politiske processer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | insisterer kraftigt på, at de haitianske myndigheder skal intensivere deres bestræbelser på at bringe sammenstødene mellem banderne samt de væbnede angreb på civile og på myndighedsstyrkerne til ophør og bringe de ansvarlige for en domstol under en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker sin dybe bekymring over den forværrede humanitære, politiske og sikkerhedsmæssige situation i Haiti; fordømmer på det kraftigste alle menneskerettighedskrænkelser og voldshandlinger, navnlig stigningen i kidnapninger, handel med børn til Den Dominikanske Republik, drab og voldtægt, og understreger behovet for at bekæmpe vold mod kvinder, piger og ældre; fordømmer på det kraftigste bortførelsen af flere medlemmer af den katolske gejstlighed sidste måned i Port-au-Prince; minder om, at volden i Haiti er stærkt knyttet til væbnede bander, hvoraf nogle støttes og finansieres af det lokale oligarki; opfordrer til en øjeblikkelig og koordineret reaktion fra de haitianske myndigheder for at forebygge vold, tackle de grundlæggende årsager hertil og sætte en stopper for straffriheden for de ansvarlige; minder om, at reform af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption fortsat skal være en prioritet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer til en uafhængig undersøgelse af massakren i La Saline og lignende krænkelser; kræver, at alle ophavsmænd til disse forbrydelser retsforfølges og får en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer den angivelige anvendelse af dødbringende magt mod demonstranter og vilkårlige anholdelser og tilbageholdelser; fordømmer volden mod journalister; opfordrer indtrængende den haitianske regering til at sætte en stopper for praksis med langvarig varetægtsfængsling; opfordrer de haitianske myndigheder til at respektere de grundlæggende rettigheder, ytringsfriheden og foreningsfriheden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om sin stærke støtte til alle menneskerettighedsforkæmpere og miljøforkæmpere i Haiti og til deres arbejde; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer de haitiske myndigheder til at sikre bedre forvaltning på alle niveauer i staten og samfundet, herunder kampen mod korruption og klientelisme; kræver på det kraftigste, at Kommissionen systematisk sikrer, at al bistand, herunder humanitær bistand, overvåges effektivt for at sikre, at den anvendes til de specifikke projekter, som den er beregnet til; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer de haitianske myndigheder til at afklare mistanken om svindel med og dårlig forvaltning af de internationale midler, der blev modtaget efter jordskælvet i 2010, og til at straffe gerningsmændene bag dette; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til en revision og en rapport fra Den Europæiske Revisionsret om den måde, hvorpå EU-midler anvendes i Haiti, navnlig i lyset af de seneste beskyldninger om korruption og rapporten fra Haitis øverste revisionsret; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Den Europæiske Union til fortsat at yde finansiering til Haiti for at afhjælpe den alvorlige fødevareusikkerhed og fejlernæring, der er blevet forværret af covid-19-pandemien; opfordrer ligeledes de relevante EU-tjenestegrene til at sikre, at den europæiske bistand overvåges og forvaltes på en hensigtsmæssig måde, således at den direkte kommer den nødlidende befolkning til gode; |
| --- | --- |

11.

| 12. | beklager, at Haiti ikke har taget de nødvendige skridt til at modtage covid-19-vacciner; opfordrer indtrængende de haitianske myndigheder til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at modtage vaccinerne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over, at EU yder 17 mio. EUR til at støtte de mest sårbare i Haiti og andre lande i Caribien; opfordrer Kommissionen til fortsat at prioritere humanitær bistand til Haiti; opfordrer Kommissionen til at sikre, at ydelsen af humanitær bistand til Haiti knyttes effektivt til landets udviklingsstrategi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til, at Restavèk bringes til ophør; opfordrer den haitiske regering til at gennemføre foranstaltninger, der sikrer registrering og beskyttelse af børn, både fysisk og psykisk, og sørge for, at de får en skolegang; opfordrer EU til at samarbejde med den haitianske regering med henblik på at gennemføre en lovgivningsmæssig ramme for beskyttelse af børns rettigheder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer den haitianske regering til at sikre sine borgeres velfærd på alle væsentlige måder; understreger, at undladelse heraf kan føre til uoprettelig hjerneflugt og gøre det umuligt for Haiti at fungere; |
| --- | --- |

15.

| 16. | udtrykker bekymring over den massive tilstrømning til Fransk Guyana af Haitis statsborgere, der søger asyl eller befinder sig i en irregulær situation, og opfordrer EU til at støtte de europæiske områder i regionen med henblik på at styrke foranstaltningerne til bekæmpelse af menneskehandel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager betydningen af en harmoniseret, koordineret og styrket international indsats for at støtte Haitis befolkning; fremhæver betydningen af fortsat EU-støtte og international støtte til Haiti for at bidrage til at skabe betingelserne for fredelige og demokratiske valg samt for at opnå langsigtet stabilitet, udvikling og økonomisk selvforsyning i Haiti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, FN's højkommissær for menneskerettigheder og FN's generalsekretær, Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet-EU-Ministerrådet og -Blandede Parlamentariske Forsamling, Cariforumlandenes institutioner og de haitianske myndigheder. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 46.

(2)  EUT C 463 af 21.12.2018, s. 40.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0074.

(4)  Ifølge data fra Integrated Food Security Phase Classification (IPC).

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/166 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/166

---

P9_TA(2021)0253

Situationen i Tchad

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om situationen i Tchad (2021/2695(RSP))

(2022/C 15/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2020 om sikkerhedssamarbejdet mellem EU og Afrika i Sahelregionen, Vestafrika og Afrikas Horn (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2020 om sikkerhedssamarbejdet mellem EU og Afrika i Sahelregionen, Vestafrika og Afrikas Horn (1),

| — | der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om præsident Idriss Déby Itnos død den 20. april 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om præsident Idriss Déby Itnos død den 20. april 2021,

| — | der henviser til erklæring fra FN's generalsekretærs talsmand af 20. april 2021 om Tchad, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra FN's generalsekretærs talsmand af 20. april 2021 om Tchad,

| — | der henviser til G7-landenes udenrigs- og udviklingsministres kommuniké af 5. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til G7-landenes udenrigs- og udviklingsministres kommuniké af 5. maj 2021,

| — | der henviser til rapporten fra Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds undersøgelsesmission til Tchad fra den 29. april til den 5. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds undersøgelsesmission til Tchad fra den 29. april til den 5. maj 2021,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 28. april 2020 fra Det Europæiske Råd og medlemsstaterne i G5 Sahel om sikkerhed, stabilitet og udvikling i Sahel, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 28. april 2020 fra Det Europæiske Råd og medlemsstaterne i G5 Sahel om sikkerhed, stabilitet og udvikling i Sahel,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om at bekræfte betydningen af et solidt og langsigtet partnerskab mellem EU og Sahel, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om at bekræfte betydningen af et solidt og langsigtet partnerskab mellem EU og Sahel,

| — | der henviser til Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) nationale vejledende program for Tchad for 2014-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) nationale vejledende program for Tchad for 2014-2020,

| — | der henviser til beslutning af 11. marts 2021 fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Gruppen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS) og EU om demokrati og respekt for forfatninger i EU- og ACS-landene, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning af 11. marts 2021 fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Gruppen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS) og EU om demokrati og respekt for forfatninger i EU- og ACS-landene,

| — | der henviser til Tchads forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Tchads forfatning,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, der blev vedtaget den 27. juni 1981 og trådte i kraft den 21. oktober 1986, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, der blev vedtaget den 27. juni 1981 og trådte i kraft den 21. oktober 1986,

| — | der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den tchadiske præsident Idriss Déby Itno, der havde været ved magten i 31 år, den 20. april 2021 døde under en militær konfrontation med oprørsgrupper én dag efter at være blevet erklæret vinder af præsidentvalget den 11. april 2021; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den tchadiske præsident Idriss Déby Itno, der havde været ved magten i 31 år, den 20. april 2021 døde under en militær konfrontation med oprørsgrupper én dag efter at være blevet erklæret vinder af præsidentvalget den 11. april 2021;

| B. | der henviser til, at det militære overgangsråd efter Idriss Débys død organiserede en forfatningsstridig magtoverdragelse og indsatte en overgangsregering under ledelse af Mahamat Idriss Déby, søn af den tchadiske præsident; der henviser til, at det militære overgangsråd suspenderede forfatningen, opløste regeringen og nationalforsamlingen og oprettede et »overgangscharter«, der skal erstatte forfatningen for en periode på 18 måneder, der kan forlænges én gang; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det militære overgangsråd efter Idriss Débys død organiserede en forfatningsstridig magtoverdragelse og indsatte en overgangsregering under ledelse af Mahamat Idriss Déby, søn af den tchadiske præsident; der henviser til, at det militære overgangsråd suspenderede forfatningen, opløste regeringen og nationalforsamlingen og oprettede et »overgangscharter«, der skal erstatte forfatningen for en periode på 18 måneder, der kan forlænges én gang;

| C. | der henviser til, at det i Tchads forfatning er fastsat, at det midlertidige formandskab i tilfælde af, at der mangler en statsleder, eller dennes permanente uarbejdsdygtighed varetages af formanden for nationalforsamlingen, som skal afholde valg inden for en periode på 45-90 dage; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i Tchads forfatning er fastsat, at det midlertidige formandskab i tilfælde af, at der mangler en statsleder, eller dennes permanente uarbejdsdygtighed varetages af formanden for nationalforsamlingen, som skal afholde valg inden for en periode på 45-90 dage;

| D. | der henviser til, at det militære overgangsråd den 2. maj 2021 udnævnte en overgangsregering med en civil premierminister, Albert Pahimi Padacke, med deltagelse af nogle medlemmer af oppositionen; der henviser til, at Padacke blev nr. 2 ved præsidentvalget den 11. april 2021, selv om han blev betragtet som en af den afdøde præsident Débys allierede og fungerede som premierminister fra 2016 til 2018; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det militære overgangsråd den 2. maj 2021 udnævnte en overgangsregering med en civil premierminister, Albert Pahimi Padacke, med deltagelse af nogle medlemmer af oppositionen; der henviser til, at Padacke blev nr. 2 ved præsidentvalget den 11. april 2021, selv om han blev betragtet som en af den afdøde præsident Débys allierede og fungerede som premierminister fra 2016 til 2018;

| E. | der henviser til, at Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds undersøgelsesmission til Tchad fra den 29. april til den 5. maj 2021 understregede betydningen af at udarbejde en levedygtig og universelt acceptabel forfatning for Tchad og anser overgangscharteret for utilstrækkeligt til at sikre befolkningens politiske og borgerlige rettigheder i overgangsperioden; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds undersøgelsesmission til Tchad fra den 29. april til den 5. maj 2021 understregede betydningen af at udarbejde en levedygtig og universelt acceptabel forfatning for Tchad og anser overgangscharteret for utilstrækkeligt til at sikre befolkningens politiske og borgerlige rettigheder i overgangsperioden;

| F. | der henviser til, at den militære regering den 27. april 2021 beordrede en uforholdsmæssig og ulovlig anvendelse af væbnede styrker mod borgerne; der henviser til, at dette generelt blev fordømt af menneskerettighedsorganisationer og det internationale samfund, herunder Den Afrikanske Union og Den Europæiske Union; der henviser til, at der har været mindst 6 døde, snesevis af sårede og mange vilkårligt anholdte og tilbageholdte som reaktion på protester siden præsident Débys død; der henviser til, at det antages, at over 600 mennesker er blevet arresteret i sammenstødene; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den militære regering den 27. april 2021 beordrede en uforholdsmæssig og ulovlig anvendelse af væbnede styrker mod borgerne; der henviser til, at dette generelt blev fordømt af menneskerettighedsorganisationer og det internationale samfund, herunder Den Afrikanske Union og Den Europæiske Union; der henviser til, at der har været mindst 6 døde, snesevis af sårede og mange vilkårligt anholdte og tilbageholdte som reaktion på protester siden præsident Débys død; der henviser til, at det antages, at over 600 mennesker er blevet arresteret i sammenstødene;

| G. | der henviser til, at præsident Débys embedsperiode var kendetegnet ved systematiske og vedvarende krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at præsident Débys embedsperiode var kendetegnet ved systematiske og vedvarende krænkelser af menneskerettighederne;

| H. | der henviser til, at perioden forud for valget var præget af forfølgelse og vilkårlige anholdelser af mere end 112 politiske modstandere og menneskerettighedsforkæmpere; der henviser til, at sikkerhedsstyrkerne i ugerne op til valgkampen brugte uforholdsmæssig og ulovlig magt mod fredelige demonstranter; der henviser til, at valget i vid udstrækning blev boykottet af oppositionen og nogle medlemmer af civilsamfundet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at perioden forud for valget var præget af forfølgelse og vilkårlige anholdelser af mere end 112 politiske modstandere og menneskerettighedsforkæmpere; der henviser til, at sikkerhedsstyrkerne i ugerne op til valgkampen brugte uforholdsmæssig og ulovlig magt mod fredelige demonstranter; der henviser til, at valget i vid udstrækning blev boykottet af oppositionen og nogle medlemmer af civilsamfundet;

| I. | der henviser til, at sikkerhedssituationen i Sahelregionen er blevet betydeligt forværret i de senere år og udgør en alvorlig trussel mod den regionale og internationale sikkerhed; der henviser til, at menneskerettighedskrænkelser og massedrab er udbredte; der henviser til, at Sahel havde den hurtigste stigning i voldelige ekstremistiske aktiviteter af alle regioner i 2019; der henviser til, at den multinationale fælles taskforce siden oprettelsen i 2015 har drevet terroristgrupper ud af mange områder, som var under deres kontrol, men at regionen alligevel stadig er meget ustabil; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at sikkerhedssituationen i Sahelregionen er blevet betydeligt forværret i de senere år og udgør en alvorlig trussel mod den regionale og internationale sikkerhed; der henviser til, at menneskerettighedskrænkelser og massedrab er udbredte; der henviser til, at Sahel havde den hurtigste stigning i voldelige ekstremistiske aktiviteter af alle regioner i 2019; der henviser til, at den multinationale fælles taskforce siden oprettelsen i 2015 har drevet terroristgrupper ud af mange områder, som var under deres kontrol, men at regionen alligevel stadig er meget ustabil;

| J. | der henviser til, at Tchad har været hårdt ramt af terroraktiviteter og -angreb; der henviser til, at Boko Haram — sammen med Islamisk Stat siden 2015 — har spredt sig til hele regionen og forårsaget betydelige fordrivelser i Tchad Sø-Bassinet; der henviser til, at der i øjeblikket er 133 000 internt fordrevne og omkring 500 000 flygtninge i Tchad; der henviser til, at den militære konfrontation med oprørsgrupper som Front for Change and Concord in Tchad (FACT) er blevet intensiveret siden dette års valg; der henviser til, at Tchads hær for nylig hævdede at have besejret FACT; der henviser til, at det militære overgangsråd afviste forslaget fra bevæbnede oprørsgrupper under FACT om at indstille skyderierne og føre forhandlinger; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Tchad har været hårdt ramt af terroraktiviteter og -angreb; der henviser til, at Boko Haram — sammen med Islamisk Stat siden 2015 — har spredt sig til hele regionen og forårsaget betydelige fordrivelser i Tchad Sø-Bassinet; der henviser til, at der i øjeblikket er 133 000 internt fordrevne og omkring 500 000 flygtninge i Tchad; der henviser til, at den militære konfrontation med oprørsgrupper som Front for Change and Concord in Tchad (FACT) er blevet intensiveret siden dette års valg; der henviser til, at Tchads hær for nylig hævdede at have besejret FACT; der henviser til, at det militære overgangsråd afviste forslaget fra bevæbnede oprørsgrupper under FACT om at indstille skyderierne og føre forhandlinger;

| K. | der henviser til, at EU støtter G5 Sahel, en fælles forsvarsindsats mellem Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien og Niger, som koordinerer indsatsen inden for regional udvikling og sikkerhed for at bekæmpe terrorisme og skabe stabilitet i regionen, hvor Tchads hær er et centralt element; der henviser til, at det mandat, som EU-uddannelsesmissionen i Mali havde fået, blev forlænget i marts 2020 med det formål at yde rådgivning og uddannelse til nationale væbnede styrker i G5 Sahel-landene, herunder Tchad; der henviser til, at Mauretanien og Niger er blevet udpeget som mæglere af deres G5 Sahel-partnerne for at sikre en inklusiv dialog mellem alle hovedmændene i den aktuelle uro i Tchad og skabe betingelserne for en konsensuspræget, fredelig og vellykket overgang; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU støtter G5 Sahel, en fælles forsvarsindsats mellem Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien og Niger, som koordinerer indsatsen inden for regional udvikling og sikkerhed for at bekæmpe terrorisme og skabe stabilitet i regionen, hvor Tchads hær er et centralt element; der henviser til, at det mandat, som EU-uddannelsesmissionen i Mali havde fået, blev forlænget i marts 2020 med det formål at yde rådgivning og uddannelse til nationale væbnede styrker i G5 Sahel-landene, herunder Tchad; der henviser til, at Mauretanien og Niger er blevet udpeget som mæglere af deres G5 Sahel-partnerne for at sikre en inklusiv dialog mellem alle hovedmændene i den aktuelle uro i Tchad og skabe betingelserne for en konsensuspræget, fredelig og vellykket overgang;

| L. | der henviser til, at fødevareusikkerhed, korruption, straffrihed, vold mod kvinder og piger og mangel på økonomiske muligheder er endemiske i Tchad, selv om det er et olieproducerende land; der henviser til, at landet er placeret som nr. 187 ud af 189 lande i indekset for menneskelig udvikling for 2019; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at fødevareusikkerhed, korruption, straffrihed, vold mod kvinder og piger og mangel på økonomiske muligheder er endemiske i Tchad, selv om det er et olieproducerende land; der henviser til, at landet er placeret som nr. 187 ud af 189 lande i indekset for menneskelig udvikling for 2019;

| M. | der henviser til, at EU støtter udviklings-, freds- og sikkerhedsbestræbelser i Tchad og i hele Sahel gennem EUF, fredsfaciliteten for Afrika, instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, og EU-trustfonden for Afrika; der henviser til, at EU tildelte 542 mio. EUR under EUF til Tchad mellem 2014 og 2020 til støtte, herunder konsolidering, af retsstatsprincippet; der henviser til, at den kommende europæiske fredsfacilitet forventes at tage over fra fredsfaciliteten for Afrika den 1. juli 2021; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU støtter udviklings-, freds- og sikkerhedsbestræbelser i Tchad og i hele Sahel gennem EUF, fredsfaciliteten for Afrika, instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, og EU-trustfonden for Afrika; der henviser til, at EU tildelte 542 mio. EUR under EUF til Tchad mellem 2014 og 2020 til støtte, herunder konsolidering, af retsstatsprincippet; der henviser til, at den kommende europæiske fredsfacilitet forventes at tage over fra fredsfaciliteten for Afrika den 1. juli 2021;

| 1. | beklager dybt drabet på præsident Idriss Déby og den seneste tids vold og tab af menneskeliv som følge af angreb fra væbnede grupper i regionen; gentager sin bekymring over den langvarige krise i Tchad og den ustabile sikkerhedssituation i nord og fordømmer på det kraftigste de gentagne krænkelser af menneskerettighederne, folkeretten og den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer den militære magtovertagelse, som det militære overgangsråd gennemførte den 20. april 2021, den efterfølgende suspension af Tchads forfatning og opløsningen af regeringen; afviser det militære overgangsråds oprettelse af et charter, som ikke har været genstand for demokratisk høring; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er overbevist om, at den nuværende splittelse i det tchadiske samfund ikke kan løses med militære midler, og opfordrer alle parter til at afstå fra voldelige handlinger og til at indgå i en politisk dialog og bevare civilbefolkningens liv; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer det militære overgangsråd til at sikre en uhindret og hurtig tilbagevenden til den forfatningsmæssige orden og til at sikre, at de demokratiske værdier opretholdes; bemærker, at udnævnelsen af en civil overgangsregering, der også omfatter medlemmer af visse oppositionsgrupper, er et første skridt i retning af at vende tilbage til den forfatningsmæssige orden; opfordrer endvidere det militære overgangsråd til at skabe og sikre betingelserne for en inklusiv national dialog mellem regeringen og civilsamfundets aktører og til at sikre en fredelig, civilt ledet og hurtig overgang til demokratiske, frie og retfærdige valg så hurtigt som muligt, hvilket vil føre til en demokratisk valgt præsident og en inklusiv regering; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at ægte demokratisk overgang og reform skal være civilt ledet og give mulighed for fuld og aktiv inddragelse af civilsamfundsorganisationer, kvinder og unge, oppositionspartier og den frie presse, som bør være i stand til at operere uden vold, intimidering eller restriktioner; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer indskrænkningen af retten til at demonstrere og det militære overgangsråds brug af vold mod demonstranter; opfordrer indtrængende det militære overgangsråd til at løslade alle, der er fængslet efter de nylige demonstrationer; opfordrer endvidere til, at der nedsættes en uafhængig og upartisk undersøgelseskommission til at efterforske overgreb begået under demonstrationerne og eventuelle krænkelser af menneskerettighederne, herunder den åbenbare brug af unødvendig eller uforholdsmæssig magt til at sprede protesterne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er bekymret over korruption og straffrihed i Tchad; bemærker, at den manglende håndtering af menneskerettighedskrænkelser bidrager til at fortsætte krænkelserne og svækker offentlighedens tillid til statslige institutioner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer NF/HR og EU's delegation til og EU's missioner i Tchad til at sikre fuld gennemførelse af EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati, herunder ved at observere protester og ved at yde den støtte, der anmodes om i civilsamfundets overgangsplan hen imod slutningen af krisen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer det internationale samfund til at støtte Tchad i dets bestræbelser på at opnå demokrati; opfordrer navnlig Den Afrikanske Union og G5 til at støtte Tchad i at muliggøre en inklusiv og samfundsmæssigt bredt funderet dialog med en varig og fredelig løsning; gentager, at det er nødvendigt at afstå fra indblanding udefra og beskytte Tchads enhed, stabilitet og territoriale integritet; opfordrer Mauretaniens og Nigers præsidenter til fortsat at bistå Tchad som mæglere i Tchads krise, indtil der er en langvarig og fredelig afslutning på den nuværende krise; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anerkender den vigtige rolle, som Tchad spiller i bekæmpelsen af terrorisme i G5 Sahel; understreger, at det er vigtigt at respektere internationale menneskerettighedskonventioner; insisterer på at bevare Tchads territoriale integritet og stabilitet i den skrøbelige sikkerhedssituation i regionen; understreger det humanitære behov i Sahel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at regionale organisationer og partnerskaber, herunder Den Afrikanske Union og G5, er centrale aktører i organiseringen af og støtten til en afrikansk ledet strategi til bekæmpelse af terrorisme og ustabilitet i Sahel; bekræfter sin støtte til den regionale multinationale fælles taskforce og dens fortsatte støtte gennem fredsfaciliteten for Afrika, der snart vil blive overført til den europæiske fredsfacilitet; opfordrer til, at civile aktører, der rapporterer om krænkelser af menneskerettighederne, beskyttes uden at blive udsat for trusler; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at klimaændringer, fødevareusikkerhed, befolkningstilvækst, udnyttelse af naturressourcer, fattigdom, manglende uddannelsesmæssige og økonomiske muligheder, samt voldelig og ideologisk indblanding fra udenlandske jihadistgrupper er grundlæggende årsager til ustabilitet, vold og rekruttering af terrorister i Sahel; bemærker, at covid-19-pandemien har forværret dette pres og i betydelig grad hindret udviklingsfremskridt; understreger, at koordinering af sikkerhed, udvikling, humanitær bistand og støtte til demokrati er nødvendigt for at sikre en vedvarende bæredygtig udvikling i hele regionen; støtter et skift i retning af en mere integreret tilgang til stabilisering med et stærkt fokus på civile og politiske dimensioner; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at Tchad er og bør forblive en stærk partner for EU, og gentager sit tilsagn om at sikre dialog og en fredelig løsning på den aktuelle politiske krise; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til, at der foretages en evaluering af de EU-midler, der er afsat til regionen, for at sikre, at der ikke sker misbrug af midler; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tschads regering og nationalforsamling samt Den Afrikanske Union og dens institutioner. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0213.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/170

---

P9_TA(2021)0255

Kinesiske modsanktioner over for EU-enheder, MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om kinesiske modsanktioner over for EU-enheder, MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer (2021/2644(RSP))

(2022/C 15/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger og betænkninger om situationen i Kina og forholdet mellem EU og Kina, navnlig beslutningerne af 21. januar 2021 om undertrykkelsen af den demokratiske opposition i Hongkong (1) og af 17. december 2020 om tvangsarbejde og situationen for uygurerne i den autonome region Xinjiang Uyghur (2) (XUAR), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger og betænkninger om situationen i Kina og forholdet mellem EU og Kina, navnlig beslutningerne af 21. januar 2021 om undertrykkelsen af den demokratiske opposition i Hongkong (1) og af 17. december 2020 om tvangsarbejde og situationen for uygurerne i den autonome region Xinjiang Uyghur (2) (XUAR),

| — | der henviser til sine tidligere henstillinger om Hongkong, navnlig henstilling af 13. december 2017 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om Hongkong, 20 år efter overdragelsen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere henstillinger om Hongkong, navnlig henstilling af 13. december 2017 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om Hongkong, 20 år efter overdragelsen (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årsberetning 2020 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årsberetning 2020 (4),

| — | der henviser til tildelingen af Sakharovprisen 2019 til Ilham Tohti, en uygurisk økonom, der kæmper for Kinas uygurmindretals rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til tildelingen af Sakharovprisen 2019 til Ilham Tohti, en uygurisk økonom, der kæmper for Kinas uygurmindretals rettigheder,

| — | der henviser til erklæring af 23. marts 2021 fra ledende MEP'er efter de kinesiske myndigheders beslutning om at indføre sanktioner mod Underudvalget om Menneskerettigheder og andre europæiske enheder og tjenestemænd, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 23. marts 2021 fra ledende MEP'er efter de kinesiske myndigheders beslutning om at indføre sanktioner mod Underudvalget om Menneskerettigheder og andre europæiske enheder og tjenestemænd,

| — | der henviser til indlæggene ved dets formand, David Maria Sassoli, formanden for Underudvalget om Menneskerettigheder, Maria Arena, og formanden for Delegationen for Forbindelserne med Folkerepublikken Kina, Reinhard Bütikofer, ved åbningen af plenarmødet den 24. marts 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til indlæggene ved dets formand, David Maria Sassoli, formanden for Underudvalget om Menneskerettigheder, Maria Arena, og formanden for Delegationen for Forbindelserne med Folkerepublikken Kina, Reinhard Bütikofer, ved åbningen af plenarmødet den 24. marts 2021,

| — | der henviser til erklæring af 25. marts 2021 fra det europæiske forskningsinstituts direktører, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 25. marts 2021 fra det europæiske forskningsinstituts direktører,

| — | der henviser til det indlæg, som NF/HR, Josep Borrell, holdt under debatten den 28. april 2021 om de kinesiske modsanktioner over for EU-enheder og MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer, og den efterfølgende debat, |
| --- | --- |

—

der henviser til det indlæg, som NF/HR, Josep Borrell, holdt under debatten den 28. april 2021 om de kinesiske modsanktioner over for EU-enheder og MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer, og den efterfølgende debat,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 29. marts 2021 om kinesiske sanktioner mod parlamentsmedlemmer fra formændene for henholdsvis Europa-Parlamentet, det belgiske Repræsentanternes Hus, det nederlandske Repræsentanternes Hus og Republikken Litauens Seimas, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 29. marts 2021 om kinesiske sanktioner mod parlamentsmedlemmer fra formændene for henholdsvis Europa-Parlamentet, det belgiske Repræsentanternes Hus, det nederlandske Repræsentanternes Hus og Republikken Litauens Seimas,

| — | der henviser til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/478 af 22. marts 2021 om gennemførelse af forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser og overtrædelser af menneskerettighederne (5) og til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/481 af 22. marts 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2020/1999 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser og overtrædelser af menneskerettighederne (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/478 af 22. marts 2021 om gennemførelse af forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser og overtrædelser af menneskerettighederne (5) og til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/481 af 22. marts 2021 om ændring af afgørelse (FUSP) 2020/1999 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser og overtrædelser af menneskerettighederne (6),

| — | der henviser til G7-erklæringen af 12. marts 2021 om ændringerne af valgreglerne i Hongkong og til G7-udenrigs- og udviklingsministrenes kommuniké af 5. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til G7-erklæringen af 12. marts 2021 om ændringerne af valgreglerne i Hongkong og til G7-udenrigs- og udviklingsministrenes kommuniké af 5. maj 2021,

| — | der henviser til erklæring af 17. april 2021 fra NF/HR's talsperson om domfældelsen af prodemokratiske aktivister i Hongkong, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 17. april 2021 fra NF/HR's talsperson om domfældelsen af prodemokratiske aktivister i Hongkong,

| — | der henviser til erklæring af 29. december 2020 fra NF/HR's talsperson om domfældelse af journalister, advokater og menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 29. december 2020 fra NF/HR's talsperson om domfældelse af journalister, advokater og menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til meddelelse af 22. marts 2021 fra talspersonen for Folkerepublikken Kinas udenrigsministerium om sanktioner mod relevante EU-enheder og -medarbejdere, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse af 22. marts 2021 fra talspersonen for Folkerepublikken Kinas udenrigsministerium om sanktioner mod relevante EU-enheder og -medarbejdere,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Rådets formand, Charles Michel, og Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, om »Forsvar af EU's interesser og værdier i et komplekst og vigtigt partnerskab« efter det 22. topmøde mellem EU og Kina, der fandt sted den 22. juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Rådets formand, Charles Michel, og Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, om »Forsvar af EU's interesser og værdier i et komplekst og vigtigt partnerskab« efter det 22. topmøde mellem EU og Kina, der fandt sted den 22. juni 2020,

| — | der henviser til fælles erklæring af 9. april 2019 fra det 21. topmøde mellem EU og Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles erklæring af 9. april 2019 fra det 21. topmøde mellem EU og Kina,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og næstformanden/Unionens højtstående repræsentant af 12. marts 2019 med titlen »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og næstformanden/Unionens højtstående repræsentant af 12. marts 2019 med titlen »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (JOIN(2019)0005),

| — | der henviser til artikel 36 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som sikrer alle borgere retten til religionsfrihed, og til artikel 4 i samme, som værner om etniske mindretals rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 36 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som sikrer alle borgere retten til religionsfrihed, og til artikel 4 i samme, som værner om etniske mindretals rettigheder,

| — | der henviser til FN-eksperternes appel af 26. juni 2020 om afgørende foranstaltninger til beskyttelse af de grundlæggende frihedsrettigheder i Kina; |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-eksperternes appel af 26. juni 2020 om afgørende foranstaltninger til beskyttelse af de grundlæggende frihedsrettigheder i Kina;

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, som Kina undertegnede i 1998, men aldrig har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, som Kina undertegnede i 1998, men aldrig har ratificeret,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol,

| — | der henviser til FN’s konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab,

| — | der henviser til 2014-protokollen til Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konvention om tvangsarbejde af 1930, som Kina ikke har undertegnet, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2014-protokollen til Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konvention om tvangsarbejde af 1930, som Kina ikke har undertegnet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at fremme af og respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat bør indtage en central plads i de langvarige forbindelser mellem EU og Kina i overensstemmelse med EU's forpligtelse til at værne om disse værdier i sin optræden udadtil og med den interesse, som Kina har udtrykt i at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og internationale samarbejde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fremme af og respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat bør indtage en central plads i de langvarige forbindelser mellem EU og Kina i overensstemmelse med EU's forpligtelse til at værne om disse værdier i sin optræden udadtil og med den interesse, som Kina har udtrykt i at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og internationale samarbejde;

| B. | der henviser til, at Rådet den 7. december 2020 vedtog forordning (EU) 2020/1998 om indførelse af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, som giver EU mulighed for at indføre målrettede restriktive foranstaltninger over for personer, enheder og organer, herunder statslige og ikkestatslige aktører, der er ansvarlige for, involveret i eller har tilknytning til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i hele verden; der henviser til, at det er vigtigt at fremhæve, at EU har et ansvar for at anvende denne forordning i tilfælde af massive krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Rådet den 7. december 2020 vedtog forordning (EU) 2020/1998 om indførelse af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, som giver EU mulighed for at indføre målrettede restriktive foranstaltninger over for personer, enheder og organer, herunder statslige og ikkestatslige aktører, der er ansvarlige for, involveret i eller har tilknytning til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i hele verden; der henviser til, at det er vigtigt at fremhæve, at EU har et ansvar for at anvende denne forordning i tilfælde af massive krænkelser af menneskerettighederne;

| C. | der henviser til, at Rådet for Udenrigsanliggender den 22. marts 2021 vedtog restriktive foranstaltninger i henhold til EU's globale sanktionsordning for menneskerettigheder mod Zhu Hailun, forhenværende næstformand for den 13. folkekongres i den autonome region Xinjiang Uyghur (XUAR), Wang Junzheng, partisekretær for Xinjiangs produktions- og byggeorgan (XPCC) og vicesekretær for partikomitéen i XUAR, Wang Mingshan, medlem af det stående udvalg under partikomitéen i XUAR og sekretær for den politiske og juridiske komité i XUAR, Chen Mingguo, direktør for Xinjiangs organ for offentlig sikkerhed (XPSB) og næstformand for XUAR's folkeregering, samt mod XPCC's offentlige sikkerhedsorgan, der driver detentionscentrene i Xinjiang; der henviser til, at disse fire personer og denne enhed er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder storstilet vilkårlig frihedsberøvelse og nedværdigende behandling af uygurer og personer fra andre muslimske etniske mindretal i XUAR; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rådet for Udenrigsanliggender den 22. marts 2021 vedtog restriktive foranstaltninger i henhold til EU's globale sanktionsordning for menneskerettigheder mod Zhu Hailun, forhenværende næstformand for den 13. folkekongres i den autonome region Xinjiang Uyghur (XUAR), Wang Junzheng, partisekretær for Xinjiangs produktions- og byggeorgan (XPCC) og vicesekretær for partikomitéen i XUAR, Wang Mingshan, medlem af det stående udvalg under partikomitéen i XUAR og sekretær for den politiske og juridiske komité i XUAR, Chen Mingguo, direktør for Xinjiangs organ for offentlig sikkerhed (XPSB) og næstformand for XUAR's folkeregering, samt mod XPCC's offentlige sikkerhedsorgan, der driver detentionscentrene i Xinjiang; der henviser til, at disse fire personer og denne enhed er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder storstilet vilkårlig frihedsberøvelse og nedværdigende behandling af uygurer og personer fra andre muslimske etniske mindretal i XUAR;

| D. | der henviser til, at talspersonen for Folkerepublikken Kinas udenrigsministerium få øjeblikke efter godkendelsen af EU-listen meddelte, at der var vedtaget sanktioner mod fem MEP'er (Reinhard Bütikofer, Michael Gahler, Raphaël Glucksmann, Ilhan Kyuchyuk og Miriam Lexmann), Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder, tre parlamentsmedlemmer fra EU-medlemsstater (Sjoerd Wiemer Sjoerdsma, Samuel Cogolati og Dovile Sakaliene), EU-Rådets Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité, heriblandt de 27 EU-medlemsstaters ambassadører, to akademikere (Adrian Zenz og Björn Jerdén) samt to tænketanke (Mercator Institute for China Studies (MERICS) i Tyskland og Alliance of Democracies Foundation i Danmark) for »i alvorlig grad at have skadet Kinas suverænitet og interesser og for på ondsindet vis at have udbredt løgne og desinformation«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at talspersonen for Folkerepublikken Kinas udenrigsministerium få øjeblikke efter godkendelsen af EU-listen meddelte, at der var vedtaget sanktioner mod fem MEP'er (Reinhard Bütikofer, Michael Gahler, Raphaël Glucksmann, Ilhan Kyuchyuk og Miriam Lexmann), Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder, tre parlamentsmedlemmer fra EU-medlemsstater (Sjoerd Wiemer Sjoerdsma, Samuel Cogolati og Dovile Sakaliene), EU-Rådets Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité, heriblandt de 27 EU-medlemsstaters ambassadører, to akademikere (Adrian Zenz og Björn Jerdén) samt to tænketanke (Mercator Institute for China Studies (MERICS) i Tyskland og Alliance of Democracies Foundation i Danmark) for »i alvorlig grad at have skadet Kinas suverænitet og interesser og for på ondsindet vis at have udbredt løgne og desinformation«;

| E. | der henviser til, at de pågældende personer og deres familier ifølge talspersonens pressemeddelelse har indrejseforbud til det kinesiske fastland, Hongkong og Macao, og at de selv og virksomheder og institutioner, der er knyttet til dem, endvidere har forbud mod at gøre forretninger med Kina; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de pågældende personer og deres familier ifølge talspersonens pressemeddelelse har indrejseforbud til det kinesiske fastland, Hongkong og Macao, og at de selv og virksomheder og institutioner, der er knyttet til dem, endvidere har forbud mod at gøre forretninger med Kina;

| F. | der henviser til, at Kina få dage senere vedtog sanktioner mod parlamentsmedlemmer, enheder og tænketanke i Det Forenede Kongerige, Canada og USA, som også havde indført foranstaltninger mod menneskerettighedskrænkelser i Xinjiang; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kina få dage senere vedtog sanktioner mod parlamentsmedlemmer, enheder og tænketanke i Det Forenede Kongerige, Canada og USA, som også havde indført foranstaltninger mod menneskerettighedskrænkelser i Xinjiang;

| G. | der henviser til, at de kinesiske foranstaltninger udgør et angreb på Den Europæiske Union og dets Parlament som helhed, kernen i det europæiske demokrati og de europæiske værdier, samt et angreb på forskningsfriheden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de kinesiske foranstaltninger udgør et angreb på Den Europæiske Union og dets Parlament som helhed, kernen i det europæiske demokrati og de europæiske værdier, samt et angreb på forskningsfriheden;

| H. | der henviser til, at mens EU's sanktioner er rettet mod menneskerettighedskrænkelser og tager afsæt i legitime og forholdsmæssige foranstaltninger, der er forankret i folkeretten, savner Kinas sanktioner ethvert retligt grundlag, er fuldstændigt uunderbyggede og vilkårlige og rettet mod kritikken af sådanne menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at sanktionerne klart er et forsøg på at afskrække EU fra at fortsætte sit arbejde og sin indsats mod menneskerettighedskrænkelser i Kina; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mens EU's sanktioner er rettet mod menneskerettighedskrænkelser og tager afsæt i legitime og forholdsmæssige foranstaltninger, der er forankret i folkeretten, savner Kinas sanktioner ethvert retligt grundlag, er fuldstændigt uunderbyggede og vilkårlige og rettet mod kritikken af sådanne menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at sanktionerne klart er et forsøg på at afskrække EU fra at fortsætte sit arbejde og sin indsats mod menneskerettighedskrænkelser i Kina;

| I. | der henviser til, at Kina frembyder et synderegister af menneskerettighedskrænkelser, der lader hånt om landets bilaterale og multilaterale forpligtelse på disse områder, og til, at det i autoritative rapporter er blevet anført, at menneskerettighedssituationen i Kina ikke har været værre siden massakren på Den Himmelske Freds Plads; der henviser til, at Kina regelmæssigt har forelagt resolutionsforslag i FN's Menneskerettighedsråd, der har til formål at gøre »suverænitet, ikke-indblanding og gensidig respekt« til grundlæggende og ufravigelige principper og sætte fremme og beskyttelse af individers menneskerettigheder i anden række; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kina frembyder et synderegister af menneskerettighedskrænkelser, der lader hånt om landets bilaterale og multilaterale forpligtelse på disse områder, og til, at det i autoritative rapporter er blevet anført, at menneskerettighedssituationen i Kina ikke har været værre siden massakren på Den Himmelske Freds Plads; der henviser til, at Kina regelmæssigt har forelagt resolutionsforslag i FN's Menneskerettighedsråd, der har til formål at gøre »suverænitet, ikke-indblanding og gensidig respekt« til grundlæggende og ufravigelige principper og sætte fremme og beskyttelse af individers menneskerettigheder i anden række;

| J. | der henviser til, at EU og Kina i december 2020 i princippet nåede til enighed om den omfattende investeringsaftale mellem EU og Kina; der henviser til, at Europa-Parlamentets mulighed for behørigt at analysere den omfattende investeringsaftale i væsentlig grad hindres af kinesiske sanktioner, der som minimum forhindrer Underudvalget om Menneskerettigheder i at samarbejde med kinesiske eksperter; der anser det for uacceptabelt at behandle handels- og investeringsforbindelser løsrevet fra den generelle kontekst af menneskerettighedsspørgsmål og de bredere politiske forbindelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU og Kina i december 2020 i princippet nåede til enighed om den omfattende investeringsaftale mellem EU og Kina; der henviser til, at Europa-Parlamentets mulighed for behørigt at analysere den omfattende investeringsaftale i væsentlig grad hindres af kinesiske sanktioner, der som minimum forhindrer Underudvalget om Menneskerettigheder i at samarbejde med kinesiske eksperter; der anser det for uacceptabelt at behandle handels- og investeringsforbindelser løsrevet fra den generelle kontekst af menneskerettighedsspørgsmål og de bredere politiske forbindelser;

| K. | der henviser til, at Kinas indførelse af sanktioner er det seneste eksempel på, at det kinesiske kommunistpartis ledelse gradvist bevæger sig hen imod en konfrontatorisk tilgang, bl.a. ved at gøre EU til mål for desinformation og cyberangreb, samtidig med at forholdet mellem EU og Kina bliver stadig mere anspændt på grund af foranstaltningerne mod uygurfolket og andre etniske minoriteter, undertrykkelsen af demokratiet i Hongkong og den stadigt mere konfrontatoriske adfærd i Taiwanstrædet; der henviser til, at forbindelserne mellem EU og Kina ikke kan fortsætte som hidtil, i betragtning af at den eksisterende EU-Kina-strategi har vist sine begrænsninger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kinas indførelse af sanktioner er det seneste eksempel på, at det kinesiske kommunistpartis ledelse gradvist bevæger sig hen imod en konfrontatorisk tilgang, bl.a. ved at gøre EU til mål for desinformation og cyberangreb, samtidig med at forholdet mellem EU og Kina bliver stadig mere anspændt på grund af foranstaltningerne mod uygurfolket og andre etniske minoriteter, undertrykkelsen af demokratiet i Hongkong og den stadigt mere konfrontatoriske adfærd i Taiwanstrædet; der henviser til, at forbindelserne mellem EU og Kina ikke kan fortsætte som hidtil, i betragtning af at den eksisterende EU-Kina-strategi har vist sine begrænsninger;

| L. | der henviser til, at de kinesiske sanktioner mod MEP'erne er blevet fulgt af de russiske myndigheders beslutning af 30. april 2021 om at indføre sanktioner over for otte EU-borgere, herunder Europa-Parlamentets formand, David Sassoli, og næstformand i Kommissionen Věra Jourová; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de kinesiske sanktioner mod MEP'erne er blevet fulgt af de russiske myndigheders beslutning af 30. april 2021 om at indføre sanktioner over for otte EU-borgere, herunder Europa-Parlamentets formand, David Sassoli, og næstformand i Kommissionen Věra Jourová;

| M. | der henviser til, at siden lanceringen af den kinesiske regerings kampagne »Slå hårdt ned på voldelig terrorisme« i 2014, som hovedsageligt er rettet mod uyguriske mindretal i Xinjiang, er over en million mennesker blevet indsat i tilbageholdelseslejre, såkaldte »politiske genopdragelses-« eller »uddannelsescentre«, der udgør det største massefængslingssystem i verden; der henviser til, at uygurbefolkningen er offer for den kinesiske regerings bestræbelser på at udrydde dets unikke identitet og eksistensret som folk gennem tortur, tvungen forsvinding, masseovervågning, kulturel og religiøs udslettelse, tvangssterilisation af kvinder, seksuel vold, krænkelser af reproduktive rettigheder og familieadskillelse; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer har vurderet, at disse forbrydelser kan udgøre forbrydelser mod menneskeheden i henhold til folkeretten; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at siden lanceringen af den kinesiske regerings kampagne »Slå hårdt ned på voldelig terrorisme« i 2014, som hovedsageligt er rettet mod uyguriske mindretal i Xinjiang, er over en million mennesker blevet indsat i tilbageholdelseslejre, såkaldte »politiske genopdragelses-« eller »uddannelsescentre«, der udgør det største massefængslingssystem i verden; der henviser til, at uygurbefolkningen er offer for den kinesiske regerings bestræbelser på at udrydde dets unikke identitet og eksistensret som folk gennem tortur, tvungen forsvinding, masseovervågning, kulturel og religiøs udslettelse, tvangssterilisation af kvinder, seksuel vold, krænkelser af reproduktive rettigheder og familieadskillelse; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer har vurderet, at disse forbrydelser kan udgøre forbrydelser mod menneskeheden i henhold til folkeretten;

| N. | der henviser til, at undertrykkelsen af den politiske opposition i Hongkong er blevet stadigt værre efter Parlamentets beslutning af 21. januar 2021 med talrige domme mod prodemokratiske aktivister som Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai, Andy Li og Lester Shum for deres fredelige deltagelse i demonstrationer og i nogle tilfælde endda uden noget bevis for nogen aktiv rolle i optøjerne; der henviser til, at der i marts i år blev indført ændringer i Hongkongs valgsystem i det, der udgør den mest gennemgribende ændring af Hongkongs politiske system, ved at tilføje et krav om patriotisme i forhold til fastlandet og indføre en koncentration af magt og indflydelse hos Hongkongs valgkomité, hvilket vil føre til en drastisk reduktion af andelen af direkte valgte repræsentanter i Hongkongs Lovgivningsråd; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at undertrykkelsen af den politiske opposition i Hongkong er blevet stadigt værre efter Parlamentets beslutning af 21. januar 2021 med talrige domme mod prodemokratiske aktivister som Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai, Andy Li og Lester Shum for deres fredelige deltagelse i demonstrationer og i nogle tilfælde endda uden noget bevis for nogen aktiv rolle i optøjerne; der henviser til, at der i marts i år blev indført ændringer i Hongkongs valgsystem i det, der udgør den mest gennemgribende ændring af Hongkongs politiske system, ved at tilføje et krav om patriotisme i forhold til fastlandet og indføre en koncentration af magt og indflydelse hos Hongkongs valgkomité, hvilket vil føre til en drastisk reduktion af andelen af direkte valgte repræsentanter i Hongkongs Lovgivningsråd;

| O. | der henviser til, at ti EU-medlemsstater stadig har gældende udleveringsaftaler med Kina, i henhold hvortil uygurer, borgere i Hongkong, tibetanere og kinesiske dissidenter i Europa kan blive udleveret til politisk retsforfølgelse i Kina; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ti EU-medlemsstater stadig har gældende udleveringsaftaler med Kina, i henhold hvortil uygurer, borgere i Hongkong, tibetanere og kinesiske dissidenter i Europa kan blive udleveret til politisk retsforfølgelse i Kina;

| P. | der henviser til, at Gui Minhai, der er bosiddende i Hongkong og har svensk statsborgerskab, fortsat sidder fængslet på trods af Parlamentets talrige opfordringer til straks at løslade ham; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Gui Minhai, der er bosiddende i Hongkong og har svensk statsborgerskab, fortsat sidder fængslet på trods af Parlamentets talrige opfordringer til straks at løslade ham;

| 1. | fordømmer på det kraftigste de grundløse og vilkårlige sanktioner, som de kinesiske myndigheder har indført, og som udgør et angreb på ytringsfriheden, den akademiske frihed og på det internationale samfunds engagement i og forståelse af universelle menneskerettigheder; opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at ophæve disse uberettigede sanktioner; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker sin fulde solidaritet med medlemmerne af dette parlament, dets Underudvalg om Menneskerettigheder og alle andre personer og enheder, der er berørt af de kinesiske sanktioner, nemlig Rådets Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité, medlemmerne af de nationale parlamenter, de svenske og tyske forskere og tænketankene i Tyskland og Danmark; udviser fuld solidaritet med de parlamentsmedlemmer fra tredjelande, der også er blevet ramt af sanktioner, f.eks. i Det Forenede Kongerige, Canada, USA og Australien; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fastholder, at grundlæggende frihedsrettigheder, ytringsfrihed, fri deltagelse i beslutningsprocesser, akademisk frihed og forsvar for menneskerettighederne er grundpiller i vores demokratier, og at vi aldrig vil gå på akkord med disse værdier i forholdet mellem EU og Kina; understreger, at intimideringsforsøg er nyttesløse, og at vi som folkevalgte medlemmer af Europa-Parlamentet ufortrødent vil fortsætte med aktivt at kritisere og modarbejde menneskerettighedskrænkelser og overtrædelser af folkeretten og med indtrængende at opfordre EU til fortsat at sætte respekten for menneskerettighederne i centrum for alle sine eksterne politikker; betragter disse angreb fra Kina som udtryk for dimensionen vedrørende systemisk rivalisering i forholdet mellem EU og Kina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fordømmer på det kraftigste dette nye og tidligere forsøg fra de kinesiske statslige og ikkestatslige aktørers side på at blande sig i det demokratiske liv i Den Europæiske Union og dens medlemsstater og sprede desinformation i offentlige debatter; anser sanktionerne for at indgå i bestræbelser på at kontrollere diskursen om Kina på verdensplan og bestemme, hvad der må siges og debatteres globalt, og betragter disse bestræbelser som en del af en totalitær trussel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker på ny sin allerstærkeste bekymring over rækken af menneskerettighedskrænkelser i Kina, krænkelser af den menneskelige værdighed, af retten til at udtrykke sig frit kulturelt og til fri religionsudøvelse, af ytringsfriheden samt af retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed, og navnlig over forfølgelsen af uygurerne, tibetanerne, mongolerne og andre etniske mindretal, menneskerettighedsforkæmpere, sociale aktivister, religiøse grupper, journalister og personer, der klager over eller demonstrerer mod uretfærdigheder, samt over den stadigt stærkere undertrykkelse af alle dissidenter og oppositionskræfter, navnlig i Hongkong; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om sin holdning i beslutningen af 17. december 2020 om, at krænkelserne i Xinjiang udgør forbrydelser mod menneskeheden, og fremhæver, at der er stadig flere beviser for sådanne forbrydelser; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at intensivere bestræbelserne på at opnå tilstrækkelig international støtte til en uafhængig FN-undersøgelse vedrørende Xinjiang; glæder sig derfor over, at fire kinesiske personer og en enhed fra Kina er blevet opført på listen i henhold til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, eftersom de er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Kina; opfordrer indtrængende Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger og bruge alle disponible virkemidler, navnlig økonomiske, til at overbevise den kinesiske regering om, at den skal lukke lejrene og bringe alle menneskerettighedskrænkelser i Xinjiang og andre steder, f.eks. Tibet, til ophør; |
| --- | --- |

6.

| 7. | beklager, at adskillige internationale virksomheder, navnlig i beklædnings- og tekstilsektoren, har været genstand for en omfattende og udbredt boykot efter at have udtrykt bekymring over forlydenderne om tvangsarbejde i Xinjiang og besluttet at afbryde deres forsyningskædeforbindelser med Xinjiang, og fordømmer på det kraftigste den aggressive politiske pression, som den kinesiske regering udøver mod dem; gentager sin anmodning til Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om hurtigt at færdiggøre forsyningskæderetningslinjer for erhvervslivet, der kan vejlede virksomheder om risikoen for anvendelse af uygurtvangsarbejdere og hjælpe med hurtigt at identificere alternative forsyningskilder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | er bekymret over, at gengældelsesforanstaltningerne mod EU's og medlemsstaternes institutioner og deres arbejde med menneskerettigheder indgår i en bevidst strategi for at svække menneskerettighederne internationalt og omdefinere disse rettigheder på en sådan måde, at de i sidste ende vil blive tømt for deres oprindelige mening; beklager, at den valgte tilgang og de redskaber, som EU hidtil har anvendt, ikke har affødt mærkbare fremskridt inden for rammerne af Kinas menneskerettighedssituation, som kun er blevet forværret i løbet af det seneste årti; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle og gennemføre en holistisk EU-strategi med henblik på at stræbe efter reelle fremskridt med hensyn til menneskerettighederne i Kina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at de kinesiske gengældelsessanktioner, som ikke tager afsæt i folkeretten, udgør et alvorligt tilbageskridt i forholdet mellem EU og Kina; mener, at det er afgørende for EU og alle dets institutioner at stå sammen mod dette angreb på det europæiske demokrati og i forsvaret for vore fælles værdier; opfordrer Rådets formand og Kommissionens formand til en klar udmelding om, at Kinas sanktioner mod folkevalgte politikere ikke vil blive tolereret; finder det hensigtsmæssigt og nødvendigt, at NF/HR og EU's medlemsstater tager dette spørgsmål op i bilaterale drøftelser med deres kinesiske modparter på alle niveauer, og anmoder om, at Parlamentet holdes underrettet om disse bestræbelser; |
| --- | --- |

9.

| 10. | indtager den holdning, at enhver behandling af den omfattende investeringsaftale mellem EU og Kina samt enhver drøftelse om Parlamentets ratificering af samme med rette er blevet sat i bero på grund af de gældende kinesiske sanktioner; kræver, at Kina ophæver sanktionerne, inden Parlamentet kan tage stilling til den omfattende investeringsaftale, uden at dette vedrører det endelige resultat af ratificeringsprocessen for den omfattende investeringsaftale; forventer, at Kommissionen rådfører sig med Parlamentet, inden den tager noget skridt til indgåelse og undertegnelse af investeringsaftalen; opfordrer Kommissionen til at benytte drøftelserne om den omfattende investeringsaftale mellem EU og Kina som løftestang for at forbedre beskyttelsen af menneskerettighederne og støtten til civilsamfundet i Kina, og minder Kommissionen om, at Parlamentet vil tage menneskerettighedssituationen i Kina, herunder i Hongkong, i betragtning, når det bliver anmodet om at godkende den omfattende investeringsaftale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver det presserende behov for at genskabe balancen i forbindelserne mellem EU og Kina ved at indføre en værktøjskasse med autonome foranstaltninger, herunder: lovgivning mod forvridende virkninger af udenlandske subsidier på det indre marked; et instrument for internationale offentlige udbud; forsyningskædelovgivning med obligatoriske due diligence-krav, omfattende bl.a. et forbud mod import af varer fremstillet ved tvangsarbejde; en forbedret og styrket EU-forordning om screening af udenlandske investeringer; et effektivt instrument til bekæmpelse af tvang; yderligere målrettede foranstaltninger i henhold til EU's globale sanktionsordning for menneskerettigheder, om nødvendigt, med henblik på fortsat at imødegå undertrykkelse i Xinjiang og Hongkong og med det endemål at få Kina til at bringe alle krænkelser til ophør; passende foranstaltninger til imødegåelse af Kinas cybersikkerhedstrusler, hybride angreb og civil-militære fusionsprogram; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at ratificere og gennemføre Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention nr. 29 om tvangsarbejde, nr. 105 om afskaffelse af tvangsarbejde, nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger; opfordrer indtrængende Kina til at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kinas og Hongkongs myndigheder til at genoprette tilliden til Hongkongs demokratiske proces og til straks at sætte en stopper for forfølgelsen af dem, der fremmer demokratiske værdier; beklager manglen på fælles fodslag i EU-Rådet omkring vedtagelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af undertrykkelsen af demokratiet i Hongkong; opfordrer indtrængende HR/NF og Rådet til at foreslå og vedtage konklusioner om Hongkong, uanset om de savner enstemmig opbakning, og anmoder medlemsstaterne om at suspendere deres udleveringsaftaler med Kina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger behovet for at oprette et system til at undersøge, om enheder, der opererer på EU's indre marked, direkte eller indirekte medvirker til krænkelser af menneskerettighederne i Xinjiang, og for indførelse af handelsrelaterede foranstaltninger såsom udelukkelse fra offentlige indkøb, og andre sanktioner; insisterer på, at indkøb af teknologi, der er baseret på udnyttelse og anvendes i forbindelse med krænkelser af menneskerettighederne, bør forhindres på alle niveauer i EU og i alle EU-institutioner; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Det Europæiske Råd til at stå fast over for de kinesiske sanktioner og vedtage konklusioner om spørgsmålet; er af den opfattelse, at disse sanktioner samt den negative udvikling og forværring internt i Kina og i Kinas rolle som international aktør i tilstrækkelig grad bør afspejles og gives et modsvar i den igangværende revision af den fælles meddelelse »Forbindelserne mellem EU og Kina — et strategisk perspektiv« med henblik på at bevæge sig i retning af en mere selvsikker EU-Kina-strategi med det formål at forene alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU til øget koordinering og samarbejde med USA inden for rammerne af en transatlantisk dialog om Kina, herunder med hensyn til en koordineret tilgang til foranstaltninger til imødegåelse af menneskerettighedskrænkelser, og anmoder om, at en sådan dialog giver plads til en stærk parlamentarisk dimension; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at andre handels- og investeringsaftaler med regionale partnere, herunder Taiwan, ikke bør være afhængige af suspensionen af ratifikationen af den omfattende investeringsaftale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Folkerepublikken Kinas regering og parlament. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0027.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0375.

(3)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 156.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0012.

(5)  EUT L 99 I af 22.3.2021, s. 1.

(6)  EUT L 99 I af 22.3.2021, s. 25.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/176

---

P9_TA(2021)0256

Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (»Schrems II«) — Sag C-311/18

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om Domstolens dom af 16. juli 2020, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (»Schrems II«), Sag C-311/18 (2020/2789(RSP))

(2022/C 15/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 7, 8, 16, 47 og 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 7, 8, 16, 47 og 52,

| — | der henviser til Domstolens dom af 16. juli 2020 i sag C-311/18, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (»Schrems II«) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 16. juli 2020 i sag C-311/18, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (»Schrems II«) (1),

| — | der henviser til Domstolens dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14, Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner (»Schrems I«) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14, Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner (»Schrems I«) (2),

| — | der henviser til Domstolens dom af 6. oktober 2020 i sag C-623/17, Privacy International mod Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs m.fl. (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 6. oktober 2020 i sag C-623/17, Privacy International mod Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs m.fl. (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om transatlantiske datastrømme (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om transatlantiske datastrømme (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2017 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2017 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2018 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred (EU-US Privacy Shield) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2018 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred (EU-US Privacy Shield) (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om Cambridge Analyticas anvendelse af Facebook-brugeres personlige oplysninger og indvirkningen på databeskyttelse (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om Cambridge Analyticas anvendelse af Facebook-brugeres personlige oplysninger og indvirkningen på databeskyttelse (7),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse 2010/87/EU af 5. februar 2010 om standardkontraktbestemmelser for overførslen af personoplysninger til registerførere etableret i tredjelande i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (meddelt under C(2010) 593) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse 2010/87/EU af 5. februar 2010 om standardkontraktbestemmelser for overførslen af personoplysninger til registerførere etableret i tredjelande i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (meddelt under C(2010) 593) (8),

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1250 af 12. juli 2016 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred (meddelt under nummer C(2016) 4176) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1250 af 12. juli 2016 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred (meddelt under nummer C(2016) 4176) (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om revision af EU's handelspolitik (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om revision af EU's handelspolitik (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (den generelle forordning om databeskyttelse — GDPR) (11), navnlig direktivets kapitel V, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (den generelle forordning om databeskyttelse — GDPR) (11), navnlig direktivets kapitel V,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til forordning om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation (COM(2017)0010), der henviser til afgørelsen om at indlede interinstitutionelle forhandlinger, som blev bekræftet af Parlamentets plenarforsamling den 25. oktober 2017, og til Rådets generelle indstilling, der blev vedtaget den 10. februar 2021 (6087/21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til forordning om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation (COM(2017)0010), der henviser til afgørelsen om at indlede interinstitutionelle forhandlinger, som blev bekræftet af Parlamentets plenarforsamling den 25. oktober 2017, og til Rådets generelle indstilling, der blev vedtaget den 10. februar 2021 (6087/21),

| — | der henviser til Det Europæiske Databeskyttelsesråds henstilling 01/2020 om foranstaltninger, der supplerer overførselsværktøjer for at sikre overholdelse af EU-niveauet for beskyttelse af personoplysninger, og Databeskyttelsesrådets henstilling 02/2020 om de europæiske væsentlige garantier for overvågningsforanstaltninger samt Databeskyttelsesrådets erklæring af 19. november 2020 om e-databeskyttelsesforordningen samt tilsynsmyndighedernes og Databeskyttelsesrådets fremtidige rolle, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Databeskyttelsesråds henstilling 01/2020 om foranstaltninger, der supplerer overførselsværktøjer for at sikre overholdelse af EU-niveauet for beskyttelse af personoplysninger, og Databeskyttelsesrådets henstilling 02/2020 om de europæiske væsentlige garantier for overvågningsforanstaltninger samt Databeskyttelsesrådets erklæring af 19. november 2020 om e-databeskyttelsesforordningen samt tilsynsmyndighedernes og Databeskyttelsesrådets fremtidige rolle,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at muligheden for at overføre personoplysninger hen over landegrænser har potentiale til at være en vigtig drivkraft for innovation, produktivitet og økonomisk konkurrenceevne; der henviser til, at dette er så meget desto vigtigere i forbindelse med den nuværende covid-19-pandemi, da sådanne udvekslinger er væsentlige for at sikre erhvervsmæssig kontinuitet og regeringsindsatser samt sociale interaktioner; der henviser til, at de også kan støtte exitstrategier efter pandemien og bidrage til økonomisk genopretning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at muligheden for at overføre personoplysninger hen over landegrænser har potentiale til at være en vigtig drivkraft for innovation, produktivitet og økonomisk konkurrenceevne; der henviser til, at dette er så meget desto vigtigere i forbindelse med den nuværende covid-19-pandemi, da sådanne udvekslinger er væsentlige for at sikre erhvervsmæssig kontinuitet og regeringsindsatser samt sociale interaktioner; der henviser til, at de også kan støtte exitstrategier efter pandemien og bidrage til økonomisk genopretning;

| B. | der henviser til, at EU-Domstolen i »Schrems I«-dommen ugyldiggjorde Kommissionens beslutning om safe harbour på grundlag af sine konklusioner og påpegede, at vilkårlig adgang for efterretningsmyndigheder til indholdet af elektronisk kommunikation er i strid med kernen i retten til kommunikationshemmelighed som fastsat i chartrets artikel 7; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU-Domstolen i »Schrems I«-dommen ugyldiggjorde Kommissionens beslutning om safe harbour på grundlag af sine konklusioner og påpegede, at vilkårlig adgang for efterretningsmyndigheder til indholdet af elektronisk kommunikation er i strid med kernen i retten til kommunikationshemmelighed som fastsat i chartrets artikel 7;

| C. | der henviser til, at Domstolen i »Schrems II«-dommen fandt, at USA ikke giver ikke-amerikanske statsborgere tilstrækkelige retsmidler mod masseovervågning, og at dette er i strid med kernen i retten til retsmidler som fastsat i chartrets artikel 47; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Domstolen i »Schrems II«-dommen fandt, at USA ikke giver ikke-amerikanske statsborgere tilstrækkelige retsmidler mod masseovervågning, og at dette er i strid med kernen i retten til retsmidler som fastsat i chartrets artikel 47;

| D. | der henviser til, at den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) finder anvendelse på alle virksomheder, der behandler personoplysninger om registrerede i Unionen, hvis behandlingsaktiviteterne vedrører udbud af varer eller tjenesteydelser til sådanne registrerede i Unionen, eller overvågning af deres adfærd, hvis adfærden finder sted i Unionen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) finder anvendelse på alle virksomheder, der behandler personoplysninger om registrerede i Unionen, hvis behandlingsaktiviteterne vedrører udbud af varer eller tjenesteydelser til sådanne registrerede i Unionen, eller overvågning af deres adfærd, hvis adfærden finder sted i Unionen;

| E. | der henviser til, at europæiske borgeres data, som opbevares og overføres af telekommunikationsudbydere og virksomheder, udgør en vigtig ressource, som bidrager til EU's strategiske interesser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at europæiske borgeres data, som opbevares og overføres af telekommunikationsudbydere og virksomheder, udgør en vigtig ressource, som bidrager til EU's strategiske interesser;

| F. | der henviser til, at dragnetmasseovervågning af statslige aktører skader de europæiske borgeres, myndigheders og virksomheders tillid til digitale tjenester og dermed til den digitale økonomi; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at dragnetmasseovervågning af statslige aktører skader de europæiske borgeres, myndigheders og virksomheders tillid til digitale tjenester og dermed til den digitale økonomi;

| G. | der henviser til, at forbrugerorganisationer og andre civilsamfundsorganisationer har begrænsede ressourcer, og at håndhævelse af databeskyttelsesrettigheder og -forpligtelser ikke kan være afhængig af deres handlinger; der henviser til, at der er et kludetæppe af nationale procedurer og praksisser, hvilket er en udfordring for den samarbejdsmekanisme, der er fastsat i GDPR for grænseoverskridende klager; der henviser til, at der er mangel på klare frister, et generelt langsommeligt sagsbehandlingstempo, mangel på tilstrækkelige ressourcer for tilsynsmyndighederne, i visse tilfælde manglende vilje eller effektiv anvendelse af allerede tildelte ressourcer; der henviser til, at der også er en løbende koncentration af klager over påståede overtrædelser af store teknologiske virksomheder, der kontrolleres af én national myndighed, hvilket har ført til en flaskehals i forbindelse med håndhævelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forbrugerorganisationer og andre civilsamfundsorganisationer har begrænsede ressourcer, og at håndhævelse af databeskyttelsesrettigheder og -forpligtelser ikke kan være afhængig af deres handlinger; der henviser til, at der er et kludetæppe af nationale procedurer og praksisser, hvilket er en udfordring for den samarbejdsmekanisme, der er fastsat i GDPR for grænseoverskridende klager; der henviser til, at der er mangel på klare frister, et generelt langsommeligt sagsbehandlingstempo, mangel på tilstrækkelige ressourcer for tilsynsmyndighederne, i visse tilfælde manglende vilje eller effektiv anvendelse af allerede tildelte ressourcer; der henviser til, at der også er en løbende koncentration af klager over påståede overtrædelser af store teknologiske virksomheder, der kontrolleres af én national myndighed, hvilket har ført til en flaskehals i forbindelse med håndhævelse;

| H. | der henviser til, at sagerne, der førte til EU-Domstolens afgørelse, også viser, hvor vanskeligt det er for de registrerede og forbrugerne at forsvare deres rettigheder, hvilket skaber en begrænsende effekt på deres evne til at forsvare deres rettigheder over for den irske databeskyttelsesmyndighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at sagerne, der førte til EU-Domstolens afgørelse, også viser, hvor vanskeligt det er for de registrerede og forbrugerne at forsvare deres rettigheder, hvilket skaber en begrænsende effekt på deres evne til at forsvare deres rettigheder over for den irske databeskyttelsesmyndighed;

| I. | der henviser til, at Parlamentet allerede i sin beslutning af 25. oktober 2018, idet det påpegede USA's manglende evne til at overholde tidsfristen den 1. september 2018 for fuldt ud at overholde værnet om privatlivets fred, opfordrede Kommissionen til at suspendere værnet om privatlivets fred, indtil de amerikanske myndigheder overholdt bestemmelserne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Parlamentet allerede i sin beslutning af 25. oktober 2018, idet det påpegede USA's manglende evne til at overholde tidsfristen den 1. september 2018 for fuldt ud at overholde værnet om privatlivets fred, opfordrede Kommissionen til at suspendere værnet om privatlivets fred, indtil de amerikanske myndigheder overholdt bestemmelserne;

| J. | der henviser til, at de registreredes rettigheder i henhold til EU's databeskyttelseslovgivning bør overholdes, uanset hvilket risikoniveau de er underlagt ved behandlingen af de pågældende personoplysninger, herunder når det gælder overførsel af personoplysninger til et tredjeland; der henviser til, at registeransvarlige altid bør holdes ansvarlige for overholdelse af databeskyttelsesforpligtelserne, herunder at påvise overholdelse vedrørende enhver databehandling uanset behandlingens art, omfang, sammenhæng, formål og risiko for de registrerede; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de registreredes rettigheder i henhold til EU's databeskyttelseslovgivning bør overholdes, uanset hvilket risikoniveau de er underlagt ved behandlingen af de pågældende personoplysninger, herunder når det gælder overførsel af personoplysninger til et tredjeland; der henviser til, at registeransvarlige altid bør holdes ansvarlige for overholdelse af databeskyttelsesforpligtelserne, herunder at påvise overholdelse vedrørende enhver databehandling uanset behandlingens art, omfang, sammenhæng, formål og risiko for de registrerede;

| K. | der henviser til, at til dato — og trods de betydelige udviklinger i EU-Domstolens retspraksis i løbet af de seneste fem år samt den effektive anvendelse af GDPR siden den 25. maj 2018 — har tilsynsmyndighederne ikke truffet nogen afgørelse om at pålægge korrigerende foranstaltninger i forbindelse med overførsler af personoplysninger i henhold til GDPR-sammenhængsmekanismen; der henviser til, at tilsynsmyndighederne på nationalt plan ikke har vedtaget nogen meningsfuld afgørelse om at pålægge korrigerende foranstaltninger eller bøder i forbindelse med overførsel af personoplysninger til tredjelande; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at til dato — og trods de betydelige udviklinger i EU-Domstolens retspraksis i løbet af de seneste fem år samt den effektive anvendelse af GDPR siden den 25. maj 2018 — har tilsynsmyndighederne ikke truffet nogen afgørelse om at pålægge korrigerende foranstaltninger i forbindelse med overførsler af personoplysninger i henhold til GDPR-sammenhængsmekanismen; der henviser til, at tilsynsmyndighederne på nationalt plan ikke har vedtaget nogen meningsfuld afgørelse om at pålægge korrigerende foranstaltninger eller bøder i forbindelse med overførsel af personoplysninger til tredjelande;

| L. | der henviser til, at USA's præsident Biden på sin første dag i embedet udnævnte vicesekretæren i det amerikanske handelsministerium som chefforhandler for dataoverførsler på det kommercielle område med EU; der henviser til, at præsidentens indstillede handelsminister, Gina Raimondo, opfordrede til en hurtig afslutning af forhandlingerne om en aftale om et nyt værn om privatlivets fred som en »topprioritet« under en godkendelseshøring i Senatet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at USA's præsident Biden på sin første dag i embedet udnævnte vicesekretæren i det amerikanske handelsministerium som chefforhandler for dataoverførsler på det kommercielle område med EU; der henviser til, at præsidentens indstillede handelsminister, Gina Raimondo, opfordrede til en hurtig afslutning af forhandlingerne om en aftale om et nyt værn om privatlivets fred som en »topprioritet« under en godkendelseshøring i Senatet;

Generelle bemærkninger

| 1. | noterer sig EU-Domstolens dom af 16. juli 2020, hvori Domstolen i princippet stadfæstede gyldigheden af afgørelse 2010/87/EU om standardkontraktbestemmelser, som er den mest udbredte mekanisme for internationale dataoverførsler; bemærker endvidere, at Domstolen fastslog, at Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1250 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred, er ugyldig; bemærker, at ingen holdbar fælles mekanisme, der garanterer lovlig udveksling af kommercielle personoplysninger mellem EU og USA, hidtil har kunnet klare en retssag ved Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen); |
| --- | --- |

1.

| 2. | noterer sig, at EU-Domstolen fandt, at standardkontraktbestemmelser er en effektiv mekanisme til at sikre overholdelse af det beskyttelsesniveau, der er fastsat i EU, men krævede, at en dataansvarlig/databehandler, der er etableret i Den Europæiske Union, og modtageren af personoplysninger er forpligtet til forud for enhver videregivelse at kontrollere, om det beskyttelsesniveau, der kræves i henhold til EU-retten, overholdes i det pågældende tredjeland; minder om, at dette omfatter en vurdering af de retlige rammer for offentlige myndigheders adgang til personoplysninger med henblik på at sikre, at de registrerede og deres overførte oplysninger ikke risikerer at blive omfattet af amerikanske overvågningsprogrammer, der tillader masseindsamling af personoplysninger; minder om, at EU-Domstolen, når modtageren ikke er i stand til at overholde standardkontraktbestemmelserne, fastslog, at de dataansvarlige eller databehandlerne er forpligtet til at suspendere videregivelsen af oplysninger og/eller ophæve kontrakten; bemærker imidlertid, at mange virksomheder, navnlig SMV'er, ikke har den nødvendige viden eller kapacitet til at foretage en sådan kontrol, hvilket kan føre til virksomhedsafbrydelser; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at Domstolens dom, samtidig med at den fokuserer på databeskyttelsesniveauet for registrerede i EU, hvis oplysninger blev overført til USA i henhold til mekanismen for værn om privatlivets fred, også har konsekvenser for afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet vedrørende andre tredjelande, herunder Det Forenede Kongerige; bekræfter behovet for juridisk klarhed og retssikkerhed, da muligheden for sikker overførsel af personoplysninger på tværs af grænserne er blevet stadig vigtigere for enkeltpersoner for deres beskyttelse af personoplysninger og rettigheder samt for alle typer organisationer, der leverer varer og tjenesteydelser internationalt, og for virksomheder med hensyn til den retlige ordning, de opererer under; understreger imidlertid, at eksisterende afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet forbliver i kraft, indtil de tilbagekaldes, erstattes eller erklæres ugyldige af EU-Domstolen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er skuffet over, at den irske databeskyttelseskommissær (DPC) anlagde sag mod Maximillian Schrems og Facebook ved den irske High Court i stedet for at træffe en afgørelse inden for sine beføjelser i henhold til artikel 4 i afgørelse 2010/87/EU og artikel 58 i GDPR; minder imidlertid om, at DPC gjorde brug af den retlige fremgangsmåde, der giver databeskyttelsesmyndighederne mulighed for at fremføre deres betænkeligheder angående gyldigheden af en gennemførelsesafgørelse fra Kommissionen for en national dommer med henblik på at udløse en anmodning til Domstolen om en præjudiciel afgørelse; er dybt bekymret over, at flere sager om brud på GDPR, der blev indledt ved klager indgivet den 25. maj 2018, hvor GDPR fik virkning, og andre sager fra organisationer til beskyttelse af privatlivets fred og forbrugergrupper endnu ikke er blevet afgjort af DPC, som er den ledende myndighed for disse sager; er bekymret over, at DPC fortolker »straks« i artikel 60, stk. 3, i GDPR — i modsætning til lovgivernes hensigt — som længere end et spørgsmål om måneder; er bekymret over, at tilsynsmyndighederne ikke har taget proaktive skridt i henhold til artikel 61 og 66 i GDPR til at tvinge DPC til at overholde sine forpligtelser i henhold til GDPR; er også bekymret over manglen på teknologiske specialister, der arbejder for DPC, og over deres anvendelse af forældede systemer; beklager dybt konsekvenserne af DPC's fejlslagne forsøg på at vælte omkostningerne ved retssagen over på sagsøgte, hvilket ville have skabt en massiv afskrækkende virkning; opfordrer Kommissionen til at indlede traktatbrudsprocedurer mod Irland for ikke at håndhæve GDPR ordentligt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er bekymret over den utilstrækkelige håndhævelse af GDPR, navnlig hvad angår internationale overførsler; udtrykker bekymring over manglen på prioritering og overordnet kontrol fra de nationale tilsynsmyndigheders side med hensyn til overførsler af personoplysninger til tredjelande på trods af de betydelige udviklinger i EU-Domstolens retspraksis i løbet af de sidste fem år; beklager manglen på meningsfulde afgørelser og korrigerende foranstaltninger i denne forbindelse og opfordrer indtrængende Databeskyttelsesrådet og de nationale tilsynsmyndigheder til at medtage overførsler af personoplysninger som en del af deres revisions-, overholdelses- og håndhævelsesstrategier; påpeger, at der er behov for bindende administrative procedurer vedrørende registreredes repræsentation og antagelighed for at skabe retssikkerhed og behandle grænseoverskridende sager; |
| --- | --- |

5.

| 6. | noterer sig Kommissionens udkast til gennemførelsesafgørelse om standardkontraktbestemmelser for overførsel af personoplysninger til tredjelande; opfordrer indtrængende Databeskyttelsesrådet til at offentliggøre yderligere vejledning om internationale dataoverførsler for virksomheder, navnlig for SMV'er, herunder en tjekliste til vurdering af overførsler, værktøjer til at vurdere, hvorvidt regeringer har lov til eller kan få adgang til data, og oplysninger om de supplerende foranstaltninger, der er nødvendige for overførsler ved hjælp af standardkontraktbestemmelser; opfordrer Databeskyttelsesrådet til også at indhente input fra uafhængige akademikere om potentielt modstridende national lovgivning hos de vigtigste handelspartnere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at i overensstemmelse med Databeskyttelsesrådets retningslinjer 2/2018 vedrørende undtagelser i artikel 49 i forordning (EU) 2016/679 (12) skal overførsler, der finder sted uden for rammerne af afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet eller andre instrumenter, der giver passende garantier, men er baseret på undtagelser i specifikke situationer i henhold til artikel 49 i GDPR, fortolkes strengt, således at undtagelsen ikke bliver reglen; bemærker imidlertid, at de transatlantiske datastrømme siden ugyldiggørelsen af EU's og USA's værn om privatlivets fred er blevet opretholdt til digitale reklameformål på trods af tvivl om deres retsgrundlag for overførsler til reklameformål; opfordrer Databeskyttelsesrådet og databeskyttelsesmyndighederne til at sikre en konsekvent fortolkning af anvendelsen af og kontrollen med sådanne undtagelser i overensstemmelse med Databeskyttelsesrådets retningslinjer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over internationale drøftelser om grænseoverskridende overførsel af datastrømme af personoplysninger, som er kompatible med GDPR og retshåndhævelsesdirektivet (13); understreger, at GDPR, retshåndhævelsesdirektivet, e-databeskyttelsesreglerne og andre nuværende og fremtidige foranstaltninger til beskyttelse af de grundlæggende rettigheder til privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger ikke må undermineres af eller integreres i internationale handelsaftaler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at følge og ikke afvige fra EU's horisontale holdning fra 2018 (14) og til at tage højde for tredjelandes relevante forpligtelser i henhold til handelsretten, når den vurderer deres tilstrækkelighed, herunder ved videregivelse af data; |
| --- | --- |

8.

Standardkontraktbestemmelser

| 9. | noterer sig Kommissionens udkast til gennemførelsesafgørelse og udkast til standardkontraktbestemmelser; glæder sig over, at Kommissionen har indhentet feedback fra interessenterne ved at arrangerede en offentlig høring om dette udkast; bemærker, at Databeskyttelsesrådet og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i en fælles udtalelse udsendt den 15. januar 2021 (15) udtalte sig positivt om udkastet til standardkontraktbestemmelserne, men foreslog yderligere forbedringer; forventer, at Kommissionen tager hensyn til det modtagne input, inden udvalgsproceduren indledes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at et stort antal SMV'er gør brug af standardkontraktbestemmelser; understreger, at alle slags virksomheder har et presserende behov for klare retningslinjer og bistand for at sikre retssikkerheden i forbindelse med anvendelsen og fortolkningen af Domstolens dom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | noterer sig Databeskyttelsesrådets henstilling nr. 01/2020 om foranstaltninger, der supplerer overførselsværktøjer for at sikre overholdelse af EU-niveauet for beskyttelse af personoplysninger (16); glæder sig over, at Databeskyttelsesrådet arrangerede en offentlig høring om sine henstillinger; er bekymret over potentielle konflikter mellem denne henstilling og Kommissionens forslag til standardkontraktbestemmelser; opfordrer Kommissionen og Databeskyttelsesrådet til at samarbejde om færdiggørelse af deres respektive dokumenter for at sikre retssikkerhed efter Domstolens dom; er af den opfattelse, at Kommissionen bør følge Databeskyttelsesrådets retningslinjer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig navnlig over Databeskyttelsesrådets anbefalinger vedrørende nødvendigheden af, at dataansvarlige baserer sig på objektive faktorer, når de vurderer, om noget i tredjelandets lovgivning eller praksis kan indvirke på effektiviteten af de fornødne garantier i overførselsredskaberne for de pågældende overførsler snarere end på subjektive faktorer såsom sandsynligheden for, at offentlige myndigheder får adgang til oplysningerne på en måde, der ikke er i overensstemmelse med EU's standarder, hvilket gentagne gange er blevet afvist af Domstolen; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre fuld tilpasning af sit forslag til standardkontraktbestemmelser til Domstolens gældende retspraksis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at det er afgørende, at EU-virksomheder, der overfører personoplysninger ud af EU, kan forlade sig på nogle solide mekanismer, der overholder Domstolens dom; mener i denne forbindelse, at Kommissionens nuværende forslag til en model for standardkontraktbestemmelser bør tage behørigt hensyn til alle de relevante anbefalinger fra Databeskyttelsesrådet; støtter oprettelsen af en værktøjskasse med supplerende foranstaltninger at vælge imellem, f.eks. sikkerheds- og databeskyttelsescertificering, krypteringsgarantier og pseudonymisering, der accepteres af reguleringsmyndighederne, og offentligt tilgængelige kilder til relevant lovgivning hos EU's vigtigste handelspartnere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger, at det for dataansvarlige, der er omfattet af den amerikanske Foreign Intelligence Surveillance Act (FISA), ikke er muligt at overføre personoplysninger fra EU i henhold til disse standardkontraktbestemmelser på grund af den høje risiko for masseovervågning; forventer, hvis der ikke snarest opnås en ordning med USA, som sikrer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, der i det væsentlige svarer til det, der er fastsat i GDPR og chartret, at disse overførsler vil blive suspenderet, indtil situationen er løst; understreger Domstolens konklusion om, at hverken section 702 i FISA eller Executive Order 12333 (EO 12333), sammenholdt med Presidential Policy Directive (PPD-28), korrelerer med de minimumsgarantier, der følger i henhold til EU-retten af proportionalitetsprincippet, med den konsekvens, at overvågningsprogrammer baseret på disse bestemmelser ikke kan anses for at være begrænset til, hvad der er strengt nødvendigt; understreger behovet for at løse de problemer, der fremgår af Domstolens dom, på en holdbar måde for at sikre tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger for registrerede; minder om, at ingen kontrakt mellem virksomheder kan yde beskyttelse mod uhindret adgang af efterretningsmyndigheder til indholdet af elektronisk kommunikation, ligesom enhver kontrakt mellem virksomheder heller ikke kan sikre effektive retsmidler mod masseovervågning; understreger, at dette kræver en reform af USA's overvågningslove og -praksis med henblik på at sikre, at adgangen for amerikanske sikkerhedsmyndigheder til data, der overføres fra EU, begrænses til, hvad der er nødvendigt og forholdsmæssigt, og at europæiske registrerede har adgang til effektiv domstolsprøvelse ved amerikanske domstole; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver de europæiske SMV'ers samt nonprofitorganisationers og sammenslutningers begrænsede forhandlingsstyrke og juridiske og økonomiske kapacitet, som gennem bemyndigelsen til selv at foretage vurderinger af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i tredjelande forventes at finde rundt i de komplekse retlige rammer i forskellige tredjelande; opfordrer indtrængende Kommissionen og Databeskyttelsesrådet til at stille vejledning til rådighed i den praktiske anvendelse af pålidelige supplerende foranstaltninger, navnlig for SMV'er; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer indtrængende databeskyttelsesmyndighederne til at overholde deres forpligtelser, som understreget i Domstolens dom, og til at sikre en korrekt og hurtig håndhævelse af GDPR ved nøje at overvåge anvendelsen af standardkontraktbestemmelser; opfordrer databeskyttelsesmyndighederne til at bistå virksomhederne med at efterleve Domstolens retspraksis; opfordrer indtrængende databeskyttelsesmyndighederne til også at gøre brug af hele spektret af deres undersøgelses- og korrigerende beføjelser i henhold til artikel 58 i GDPR, i tilfælde hvor dataeksportører overfører personoplysninger på trods af love i bestemmelsestredjelandet, der forhindrer dataimportøren i at overholde standardkontraktbestemmelserne, og manglen på effektive supplerende foranstaltninger; minder om, at Domstolen fastslog, at hver tilsynsmyndighed er forpligtet til at »gøre dette med den fornødne omhu, som kræves af dens opgave bestående i at sikre den fulde overholdelse af databeskyttelsesforordningen«; |
| --- | --- |

16.

Værn om privatlivets fred

| 17. | bemærker, at Domstolen fandt, at EU's og USA's værn om privatlivets fred ikke garanterer et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, der i det væsentlige svarer til det, der er fastsat i GDPR og EU's charter, navnlig på grund af amerikanske offentlige myndigheders omfattende adgang til personoplysninger, der overføres under værnet om privatlivets fred, som ikke overholder principperne om nødvendighed og proportionalitet, og på grund af manglen på rettigheder for registrerede i EU, som kan håndhæves over for de amerikanske myndigheder ved domstolene eller enhver anden uafhængig myndighed, der fungerer som domstol; forventer, at den nuværende amerikanske regering vil være mere engageret i at opfylde sine forpligtelser i henhold til eventuelle fremtidige overførselsmekanismer end tidligere regeringer, som viste et manglende politisk engagement i overholdelsen og håndhævelsen af safe harbour-reglerne og håndhævelsen af bestemmelserne vedrørende værnet om privatlivets fred; |
| --- | --- |

17.

| 18. | påpeger, at nogle virksomheder som reaktion på Schrems II-dommen i hast har revideret deres meddelelser om beskyttelse af privatlivets fred og kontrakter med tredjepart med henvisning til deres forpligtelser i henhold til værnet om privatlivets fred uden at vurdere de bedste foranstaltninger med hensyn til overførsel af data på lovlig vis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | beklager dybt, at Kommissionen på trods af Parlamentets talrige opfordringer i sine beslutninger fra 2016, 2017 og 2018 til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at værnet om privatlivets fred fuldt ud overholdt GDPR og EU's charter, har undladt at handle i overensstemmelse med artikel 45, stk. 5, i GDPR; beklager, at Kommissionen har ignoreret Parlamentets opfordringer til at suspendere værnet om privatlivets fred, indtil de amerikanske myndigheder overholder dets bestemmelser, hvori Parlamentet understregede risikoen for, at Domstolen erklærede værnet om privatlivets fred for ugyldigt; minder om, at artikel 29-Gruppen og Databeskyttelsesrådet gentagne gange har påpeget problemer med hensyn til værnet om privatlivets freds funktion; |
| --- | --- |

19.

| 20. | beklager dybt, at Kommissionen favoriserer forbindelserne med USA frem for EU-borgernes interesser, og at Kommissionen dermed overlod opgaven med at forsvare EU-lovgivningen til de enkelte borgere; |
| --- | --- |

20.

Masseovervågning og de retlige rammer

| 21. | opfordrer Kommissionen til proaktivt at holde øje med anvendelsen af masseovervågningsteknologier i USA samt i andre tredjelande, der er eller kunne blive genstand for en konstatering af et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau, såsom Det Forenede Kongerige; opfordrer indtrængende Kommissionen til ikke at vedtage afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet vedrørende lande, hvor masseovervågningslove og -programmer hverken opfylder ordlyden af eller ånden i Domstolens kriterier; |
| --- | --- |

21.

| 22. | noterer sig, at California Consumer Privacy Act for nylig er trådt i kraft i USA; noteres sig de relaterede drøftelser og lovforslag på føderalt plan; påpeger, at selv om de er skridt i den rigtige retning, opfylder hverken California Consumer Privacy Act eller nogen af de føderale forslag indtil videre kravene i GDPR om konstatering af et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau; opfordrer på det kraftigste den amerikanske lovgiver til at vedtage lovgivning, der opfylder disse krav, og dermed bidrage til at sikre, at den amerikanske lovgivning giver et beskyttelsesniveau, der i det væsentlige svarer til det, der i øjeblikket garanteres i EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | påpeger, at en sådan lovgivning om forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred ikke i sig selv vil være tilstrækkelig til at løse de grundlæggende problemer, som Domstolen har konstateret vedrørende amerikanske efterretningstjenesters masseovervågning og den utilstrækkelige adgang til retsmidler; opfordrer den amerikanske lovgiver til at ændre section 702 i FISA og USA's præsident til at ændre EO 12333 og PPD-28, navnlig med hensyn til masseovervågning og at give samme beskyttelsesniveau til EU-borgere og amerikanske borgere; opfordrer USA til at indføre mekanismer, der sikrer, at personer modtager (forsinkede) meddelelser og er i stand til at anfægte uretmæssig overvågning i henhold til section 702 og EO 12333 og indføre en mekanisme fastsat ved lov, der sikrer, at ikke-amerikanske borgere har retssikrede rettigheder ud over Judicial Redress Act; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at medlemsstaterne fortsat udveksler personoplysninger med USA inden for rammerne af programmet til sporing af finansiering af terrorisme (TFTP), aftalen mellem EU og USA om passagerlisteoplysninger (PNR), den automatiske udveksling af skatteoplysninger via de mellemstatslige aftaler om gennemførelse af USA's Foreign Tax Compliance Act (FATCA), som påvirker »utilsigtede amerikanske borgere« negativt, jf. Parlamentets beslutning af 5. juli 2018 om de negative virkninger af den amerikanske lovgivning om efterrettelighed vedrørende beskatning af konti i udlandet (FATCA) for EU-borgere og navnlig såkaldte utilsigtede amerikanske borgere (17); minder om, at USA fortsat har adgang til medlemsstaternes retshåndhævelsesdatabaser, der indeholder EU-borgeres fingeraftryk og DNA-oplysninger; anmoder Kommissionen om at analysere virkningen af Schrems I og II-dommene på disse udvekslinger af oplysninger og offentligt og skriftlig at fremlægge sin analyse og meddele, hvorledes den agter at bringe dem i overensstemmelse med dommene, for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender senest den 30. september 2021; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer også Kommissionen til at analysere situationen for cloud-udbydere, der falder ind under section 702 i FISA, og som overfører data ved hjælp af standardkontraktbestemmelser; opfordrer også Kommissionen til at analysere virkningen på de rettigheder, der indrømmes i henhold til paraplyaftalen mellem EU og USA, herunder retten til retslig prøvelse, eftersom USA tydeligvis kun indrømmer denne rettighed til borgere i udpegede lande, der tillader overførsel af data til USA til erhvervsmæssige formål; finder det uacceptabelt, at Kommissionen stadig ikke har offentliggjort sine konklusioner af den første fælles revision af paraplyaftalen ét år efter tidsfristen, og opfordrer Kommissionen til — om nødvendigt — snarest at bringe aftalen i overensstemmelse med de standarder, der er fastsat ved Domstolens domme; |
| --- | --- |

25.

| 26. | finder det i betragtning af de markante mangler med hensyn til beskyttelse af europæiske borgeres data, som overføres til USA, nødvendigt at støtte investeringer i europæiske værktøjer til dataopbevaring (f.eks. cloudtjenester) for at mindske Unionens afhængighed af lagerkapacitet i tredjelande og styrke Unionens strategiske autonomi inden for datastyring og -beskyttelse; |
| --- | --- |

26.

Afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet

| 27. | opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at en ny afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet med hensyn til USA fuldt ud er i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, chartret og alle aspekter af Domstolens dom; minder om, at rammer vedrørende tilstrækkelighed letter den økonomiske aktivitet betydeligt, navnlig for SMV'er og nyetablerede virksomheder, som i modsætning til store virksomheder ofte ikke besidder den nødvendige finansielle, juridiske og tekniske kapacitet til at gøre brug af andre overførselsværktøjer; opfordrer medlemsstaterne til at indgå aftaler med USA om ikke at bruge spionage; opfordrer Kommissionen til at bruge sine kontakter med sine amerikanske modparter til at formidle budskabet om, at hvis der ikke sker nogen ændring af USA's overvågningslovgivning og -praksis, vil den eneste mulige løsning til at fremme en fremtidig afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet være indgåelsen af aftaler med medlemsstaterne om ikke at bruge spionage; |
| --- | --- |

27.

| 28. | er af den holdning, at en fremtidig tilstrækkelighedsafgørelse fra Kommissionen ikke bør baseres på et egenerklæringssystem, som det var tilfældet med safe harbour og værnet om privatlivets fred; opfordrer Kommissionen til fuldt ud at inddrage Databeskyttelsesrådet i vurderingen af overholdelsen og håndhævelsen af enhver ny afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i relation til USA; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at indgå en aftale med den amerikanske regering om de foranstaltninger, der er nødvendige for at gøre det muligt for Databeskyttelsesrådet at varetage denne opgave effektivt; forventer, at Kommissionen mere seriøst overvejer Europa-Parlamentets holdning til en eventuel ny afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i relation til USA, før en sådan afgørelse vedtages; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder om, at Kommissionen i øjeblikket gennemgår alle afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, der er vedtaget i henhold til direktiv 95/46/EF; understreger, at Kommissionen bør anvende de strengere standarder, der er fastsat i GDPR og Domstolens domme i Schrems I og II, for at vurdere, om tredjelandets myndigheder yder et beskyttelsesniveau, der i det væsentlige svarer til niveauet i GDPR, herunder med hensyn til adgang til effektive retsmidler og beskyttelse mod tredjelandets myndigheders uretmæssige adgang til personoplysninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til straks at færdiggøre sin gennemgang og tilbagekalde eller suspendere enhver foreløbig GDPR-afgørelse, hvis den mener, at det pågældende tredjeland ikke yder et i det væsentlige tilsvarende beskyttelsesniveau, og hvis situationen ikke kan afhjælpes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at Biden-administrationen gennem udnævnelsen af en erfaren ekspert i beskyttelse af personoplysninger som chefforhandler vedrørende efterfølgeren til værnet om privatlivets fred gav udtryk for at ville finde en løsning med hensyn til dataoverførsler på det kommercielle område mellem EU og USA som en prioritet; forventer, at dialogen mellem Kommissionen og dens amerikanske modparter, som blev indledt lige efter Domstolens dom, intensiveres i de kommende måneder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen til ikke at vedtage nogen ny afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i relation til USA, medmindre der indføres meningsfulde reformer, navnlig af nationale sikkerhedshensyn og til efterretningsformål, hvilket kan opnås gennem en klar, juridisk holdbar, gennemførlig og ikkediskriminerende reform af USA's lovgivning og praksis; gentager i den forbindelse betydningen af solide garantier vedrørende offentlige myndigheders adgang til personoplysninger; opfordrer Kommissionen til at omsætte sine »geopolitiske ambitioner« til praksis ved at håndhæve en databeskyttelse i USA og andre tredjelande, der i det væsentlige svarer til databeskyttelsen i EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | anbefaler, at de nationale databeskyttelsesmyndigheder suspenderer overførslen af personoplysninger, som kan være genstand for amerikanske offentlige myndigheders adgang, hvis Kommissionen skulle vedtage en ny afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i relation til USA uden sådanne meningsfulde reformer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | glæder sig over, at Kommissionen følger kriterierne i artikel 29-Gruppens Reference vedrørende et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau (18) i henhold til GDPR (som godkendt af Databeskyttelsesrådet) og i Databeskyttelsesrådets henstilling nr. 01/2021 om henvisning til tilstrækkelighed i henhold til direktivet om retshåndhævelse (19); mener, at Kommissionen ikke bør acceptere kriterier, der er lempeligere end disse, når den vurderer, om et tredjeland er berettiget til en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet; noterer sig, at Databeskyttelsesrådet for nylig har ajourført sine henstillinger om de europæiske væsentlige garantier for overvågningsforanstaltninger i lyset af Domstolens retspraksis (20); |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Det Europæiske Råd, Rådet for Den Europæiske Union, Det Europæiske Databeskyttelsesråd, medlemsstaternes nationale parlamenter, Amerikas Forenede Staters Kongres og regering samt Det Forenede Kongeriges parlament og regering. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Domstolens dom af 16. juli 2020, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  Domstolens dom af 6. oktober 2015, Maximillian Schrems v Data Protection Commissioner, C-362/14, ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  Domstolens dom af 6. oktober 2020, Privacy International mod Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs m.fl., C-623/17, ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 82.

(5)  EUT C 298 af 23.8.2018, s. 73.

(6)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 133.

(7)  EUT C 345 af 16.10.2020, s. 58.

(8)  EUT L 39 af 12.2.2010, s. 5.

(9)  EUT L 207 af 1.8.2016, s. 1.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0337.

(11)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(12)  https://edpb.europa.eu/sites/edpb/files/files/file1/edpb_guidelines_2_2018_derogations_da.pdf

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89).

(14)  EU-forslag til bestemmelser om grænseoverskridende datastrømme og beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157130.pdf.

(15)  Databeskyttelsesrådets og Den Europæiske Tilsynsførendes fælles udtalelse om standardkontraktbestemmelser for overførslen af personoplysninger til tredjelande af 14. januar 2021: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/edpbedps-joint-opinion/edpb-edps-joint-opinion-22021-standard_da

(16)  Det Europæiske Databeskyttelsesråds henstilling nr. 01/2020 om foranstaltninger, der supplerer overførselsværktøjer for at sikre overholdelse af EU-niveauet for beskyttelse af personoplysninger af 11. november 2020, https://edpb.europa.eu/our-work-tools/public-consultations-art-704/2020/recommendations-012020-measures-supplement-transfer_da.

(17)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 141.

(18)  https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108

(19)  https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/recommendations/recommendations-012021-adequacy-referential-under-law_da

(20)  https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/recommendations/recommendations-022020-european-essential-guarantees_da

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/184

---

P9_TA(2021)0257

Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (2021/2703(RSP))

(2022/C 15/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten blev vedtaget efter den almindelige lovgivningsprocedure; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten blev vedtaget efter den almindelige lovgivningsprocedure;

| B. | der henviser til, at genopretnings- og resiliensfaciliteten er et hidtil uset instrument hvad angår omfang og finansieringsmidler; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at genopretnings- og resiliensfaciliteten er et hidtil uset instrument hvad angår omfang og finansieringsmidler;

| C. | der henviser til, at demokratisk og parlamentarisk kontrol med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten kun er mulig med fuld inddragelse af Parlamentet i alle faser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at demokratisk og parlamentarisk kontrol med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten kun er mulig med fuld inddragelse af Parlamentet i alle faser;

| D. | der henviser til, at artikel 26 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten indfører en dialog om genopretning og resiliens for at sikre større gennemsigtighed og ansvarlighed og sikre, at Kommissionen oplyser Parlamentet om bl.a. medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner og vurderingen heraf; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 26 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten indfører en dialog om genopretning og resiliens for at sikre større gennemsigtighed og ansvarlighed og sikre, at Kommissionen oplyser Parlamentet om bl.a. medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner og vurderingen heraf;

| E. | der henviser til, at Parlamentet kan give udtryk for sine synspunkter vedrørende spørgsmål, der behandles inden for rammerne af dialogen om genopretning og resiliens, herunder gennem beslutninger og drøftelser med Kommissionen, og der henviser til, at Kommissionen skal tage hensyn til disse synspunkter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Parlamentet kan give udtryk for sine synspunkter vedrørende spørgsmål, der behandles inden for rammerne af dialogen om genopretning og resiliens, herunder gennem beslutninger og drøftelser med Kommissionen, og der henviser til, at Kommissionen skal tage hensyn til disse synspunkter;

| F. | der henviser til, at Parlamentet kan opfordre Kommissionen til at fremlægge oplysninger om status for vurderingen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med dialogen om genopretning og resiliens; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Parlamentet kan opfordre Kommissionen til at fremlægge oplysninger om status for vurderingen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med dialogen om genopretning og resiliens;

| G. | der henviser til, at medlemsstaterne som hovedregel skulle havde indgivet deres nationale genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen inden den 30. april 2021; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at medlemsstaterne som hovedregel skulle havde indgivet deres nationale genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen inden den 30. april 2021;

| H. | der henviser til, at 18 medlemsstater hidtil har indgivet deres nationale genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 18 medlemsstater hidtil har indgivet deres nationale genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen;

| I. | der henviser til, at Kommissionen skal vurdere hver enkelt national genopretnings- og resiliensplan senest to måneder efter indgivelsen heraf; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen skal vurdere hver enkelt national genopretnings- og resiliensplan senest to måneder efter indgivelsen heraf;

| J. | der henviser til, at Kommissionen har delt de indgivne nationale genopretnings- og resiliensplaner med Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen har delt de indgivne nationale genopretnings- og resiliensplaner med Parlamentet og Rådet;

| K. | der henviser til, at Parlamentet afholdt en debat på plenarmødet den 11. marts 2021 om »Overholdelse af partnerskabsprincippet i nationale genopretnings- og resiliensplaner og sikring af god forvaltning af anvendelsen af midler«; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentet afholdt en debat på plenarmødet den 11. marts 2021 om »Overholdelse af partnerskabsprincippet i nationale genopretnings- og resiliensplaner og sikring af god forvaltning af anvendelsen af midler«;

| L. | der henviser til, at Regionsudvalget og De Europæiske Kommuners og Regioners Råd den 20. januar 2021 offentliggjorde resultaterne af deres målrettede høring om »Inddragelse af kommuner, byer og regioner i udarbejdelsen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner«: |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Regionsudvalget og De Europæiske Kommuners og Regioners Råd den 20. januar 2021 offentliggjorde resultaterne af deres målrettede høring om »Inddragelse af kommuner, byer og regioner i udarbejdelsen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner«:

| 1. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at sikre en hurtig vedtagelse af Rådets relevante gennemførelsesafgørelser med tilknytning til de nationale genopretnings- og resiliensplaner inden sommeren og dens fortsatte samarbejde med medlemsstaterne for at hjælpe dem med at udarbejde planer af høj kvalitet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder Kommissionen om, at den skal opfylde sine forpligtelser i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og give Parlamentet alle relevante oplysninger om status for gennemførelsen af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og tage hensyn til elementer, som opstår som følge af de synspunkter og spørgsmål, der kommer til udtryk gennem dialogen om genopretning og resiliens, herunder synspunkter fra relevante udvalg og i beslutninger vedtaget på plenarmødet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at Kommissionen med henblik på at sikre korrekt demokratisk og parlamentarisk kontrol med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten og større gennemsigtighed og demokratisk ansvarlighed regelmæssigt skal informere Parlamentet, både mundtligt og skriftligt, om status for vurderingen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner; fremhæver, at Parlamentet i overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten har ret til at modtage sådanne oplysninger i forbindelse med dialogen om genopretning og resiliens; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge alle relevante baggrundsoplysninger og en sammenfatning af de reformer og investeringer, som er indeholdt i de indgivne planer, og som vedrører anvendelsesområdet på grundlag af de seks søjler (herunder de overordnede og specifikke mål og de horisontale principper) og de 11 vurderingskriterier som fastlagt i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager Parlamentets forventning om, at oplysningerne gives i et letforståeligt og sammenligneligt format, herunder eventuelle eksisterende oversættelser af dokumenter indgivet af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at udveksling af eventuelle foreløbige vurderinger af planerne ikke foregriber resultatet af proceduren; mener, at dette vil forbedre dialogen om genopretning og resiliens, eftersom de fleste nationale genopretnings- og resiliensplaner på tidspunktet for indgivelsen er på et fremskredent stadium og sandsynligvis vil blive godkendt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er overbevist om, at der er behov for fuld gennemsigtighed og ansvarlighed fra Kommissionens side for at sikre og styrke den demokratiske legitimitet og borgernes ejerskab af genopretnings- og resiliensfaciliteen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at artikel 18, stk. 4, litra q), i forordningen om genoprettelses- og resiliensfaciliteten fastsætter, at nationale genopretnings- og resiliensplaner bør indeholde »en sammenfatning af høringsprocessen, der er gennemført i overensstemmelse med de nationale retlige rammer, med lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter, og hvordan interessenternes input afspejles i genopretnings- og resiliensplanen«; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at høre alle nationale interessenter og til at sikre, at civilsamfundet og de lokale og regionale myndigheder inddrages i gennemførelsen af planerne og navnlig i overvågningen heraf, og til at sikre, at der afholdes høringer om eventuelle fremtidige ændringer eller nye planer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til at sikre fuld gennemsigtighed med hensyn til tidsplanen for godkendelse af de delegerede retsakter, der følger af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, nemlig de delegerede retsakter om resultattavlen for genopretning og resiliens og om metoden til indberetning af sociale udgifter, herunder vedrørende børn og unge, og til at tage hensyn til de relevante elementer i dialogen om genopretning og modstandsdygtighed; opfordrer endvidere til en hurtig godkendelse af disse delegerede retsakter inden sommerpausen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at Parlamentet forud for vurderingen af opnåelsen af de milepæle og mål, der er fastlagt i Rådets gennemførelsesafgørelse og i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, får forelagt de foreløbige resultater vedrørende opnåelsen af milepælene og målene som krævet i artikel 25, stk. 4, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder Rådet om, at »relevante resultater af drøftelser i Rådets forberedende organer deles med Europa-Parlamentets kompetente udvalg«; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til fortsat at følge en åben, gennemsigtig og konstruktiv tilgang under dialogen om genopretning og modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Det Europæiske Råd og Kommissionen. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/186

---

P9_TA(2021)0259

Virksomheders ansvar for miljøskader

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om virksomheders ansvar for miljøskader (2020/2027(INI))

(2022/C 15/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (1) (»miljøansvarsdirektivet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (1) (»miljøansvarsdirektivet«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet (2) (»direktivet om miljøkriminalitet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet (2) (»direktivet om miljøkriminalitet«),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 14. april 2016 til Rådet og Europa-Parlamentet i henhold til artikel 18, stk. 2, i direktiv 2004/35/EF om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 14. april 2016 til Rådet og Europa-Parlamentet i henhold til artikel 18, stk. 2, i direktiv 2004/35/EF om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (COM(2016)0204),

| — | der henviser til artikel 4 og 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4 og 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«),

| — | der henviser til ændringen af direktiv 2004/35/EF gennem Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (3), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til ændringen af direktiv 2004/35/EF gennem Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (3), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter (5),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 14. april 2016 fra Kommissionens tjenestegrene om Refit-evalueringen af miljøansvarsdirektivet (SWD(2016)0121), som ledsager Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet i henhold til artikel 18, stk. 2, i direktiv 2004/35/EF om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 14. april 2016 fra Kommissionens tjenestegrene om Refit-evalueringen af miljøansvarsdirektivet (SWD(2016)0121), som ledsager Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet i henhold til artikel 18, stk. 2, i direktiv 2004/35/EF om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader,

| — | der henviser til briefing fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) af 6. juni 2016 med titlen »The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission«, |
| --- | --- |

—

der henviser til briefing fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) af 6. juni 2016 med titlen »The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission«,

| — | der henviser til studiet fra Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender af 15. maj 2020 med titlen »Environmental liability of companies«, |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet fra Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender af 15. maj 2020 med titlen »Environmental liability of companies«,

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse fra maj 2020 med titlen »Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse fra maj 2020 med titlen »Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive«,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs evaluering af 11. december 2019 om direktivet om miljøkriminalitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs evaluering af 11. december 2019 om direktivet om miljøkriminalitet,

| — | der henviser til EPRS' briefingnotat fra oktober 2020 med titlen »Environmental liability of companies: selected possible amendments of the ELD«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EPRS' briefingnotat fra oktober 2020 med titlen »Environmental liability of companies: selected possible amendments of the ELD«,

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionen af 28. oktober 2020 om evalueringen af direktivet om miljøkriminalitet (SWD(2020)0259), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionen af 28. oktober 2020 om evalueringen af direktivet om miljøkriminalitet (SWD(2020)0259),

| — | der henviser til konklusionerne og anbefalingerne fra European Union Action to Fight Environmental Crime (EFFACE) fra marts 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne og anbefalingerne fra European Union Action to Fight Environmental Crime (EFFACE) fra marts 2016,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0112/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0112/2021),

| A. | der henviser til, at i medfør af artikel 191, stk. 1, i TEUF bidrager Unionens politik på miljøområdet til opfyldelse af målsætninger såsom beskyttelse af menneskers sundhed, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, fremme af en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, og fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at i medfør af artikel 191, stk. 1, i TEUF bidrager Unionens politik på miljøområdet til opfyldelse af målsætninger såsom beskyttelse af menneskers sundhed, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, fremme af en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, og fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer;

| B. | der henviser til, at artikel 37 i chartret tilkendegiver, at et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten skal integreres i Unionens politikker og sikres i overensstemmelse med princippet om en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 37 i chartret tilkendegiver, at et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten skal integreres i Unionens politikker og sikres i overensstemmelse med princippet om en bæredygtig udvikling;

| C. | der henviser til, at EU's koordinerede miljøstrategi tilskynder til samarbejde og sikrer sammenhæng mellem EU's politikker; der henviser til, at der i den europæiske grønne pagt stræbes efter nulforurening, som skal opnås ved hjælp af en tværgående strategi for at beskytte borgernes sundhed mod miljøforringelse og forurening, og at der samtidig opfordres til en retfærdig omstilling, som ikke lader nogen i stikken; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's koordinerede miljøstrategi tilskynder til samarbejde og sikrer sammenhæng mellem EU's politikker; der henviser til, at der i den europæiske grønne pagt stræbes efter nulforurening, som skal opnås ved hjælp af en tværgående strategi for at beskytte borgernes sundhed mod miljøforringelse og forurening, og at der samtidig opfordres til en retfærdig omstilling, som ikke lader nogen i stikken;

| D. | der henviser til, at ansvarlig forretningsførelse indebærer, at virksomhederne tager behørigt hensyn til miljøet; der henviser til, at det er afgørende at sikre ansvarliggørelse for miljøskader, hvis europæiske virksomheder skal gøres mere bæredygtige på lang sigt; der henviser til, at opnåelse af dette hænger tæt sammen med udvikling af beslægtet lovgivning om due diligence, socialt ansvar og bæredygtig ledelse blandt virksomhederne; der henviser til, at ansvaret skal være i overensstemmelse med national ret; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansvarlig forretningsførelse indebærer, at virksomhederne tager behørigt hensyn til miljøet; der henviser til, at det er afgørende at sikre ansvarliggørelse for miljøskader, hvis europæiske virksomheder skal gøres mere bæredygtige på lang sigt; der henviser til, at opnåelse af dette hænger tæt sammen med udvikling af beslægtet lovgivning om due diligence, socialt ansvar og bæredygtig ledelse blandt virksomhederne; der henviser til, at ansvaret skal være i overensstemmelse med national ret;

| E. | der henviser til, at miljøskader, farlige og skadelige kemikalier og klimaændringer kan medføre betydelige risici for menneskers sundhed som følge af luft-, jord- og vandforurening; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at miljøskader, farlige og skadelige kemikalier og klimaændringer kan medføre betydelige risici for menneskers sundhed som følge af luft-, jord- og vandforurening;

| F. | der henviser til, at miljøansvarsdirektivet eksisterer side om side med andre instrumenter og bestemmelser om ansvar, både på EU- og medlemsstatsplan; der henviser til, at hændelser, der medfører ansvar under miljøansvarsdirektivet, kan føre til strafferetlige, civilretlige eller administrative procedurer sideløbende, hvorved der skabes retlig uvished og usikkerhed både for de pågældende virksomheder og for potentielle ofre; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at miljøansvarsdirektivet eksisterer side om side med andre instrumenter og bestemmelser om ansvar, både på EU- og medlemsstatsplan; der henviser til, at hændelser, der medfører ansvar under miljøansvarsdirektivet, kan føre til strafferetlige, civilretlige eller administrative procedurer sideløbende, hvorved der skabes retlig uvished og usikkerhed både for de pågældende virksomheder og for potentielle ofre;

| G. | der henviser til, at det fremgår af Kommissionens rapport fra 2016 om miljøansvar, at EU, på trods af miljøansvarsdirektivets fordele i bestræbelserne på at forbedre sammenhængen i lovgivningen på EU-plan, stadig står over for lovmæssig fragmentering på området og en manglende ensartethed i juridisk og praktisk forstand; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det fremgår af Kommissionens rapport fra 2016 om miljøansvar, at EU, på trods af miljøansvarsdirektivets fordele i bestræbelserne på at forbedre sammenhængen i lovgivningen på EU-plan, stadig står over for lovmæssig fragmentering på området og en manglende ensartethed i juridisk og praktisk forstand;

| H. | der henviser til, at de eksisterende definitioner i miljøansvarsdirektivet af »miljøskade« og »operatør« i miljøansvarsdirektivet har været genstand for forskellige analyser, som har vist, at de er vanskelige at fortolke; der henviser til, at betydningen af tærskelværdien for miljøskader fortolkes og anvendes forskelligt og derfor kræver yderligere præcisering; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de eksisterende definitioner i miljøansvarsdirektivet af »miljøskade« og »operatør« i miljøansvarsdirektivet har været genstand for forskellige analyser, som har vist, at de er vanskelige at fortolke; der henviser til, at betydningen af tærskelværdien for miljøskader fortolkes og anvendes forskelligt og derfor kræver yderligere præcisering;

| I. | der henviser til, at der har været et stigende antal sager, hvor ofre for forurening forårsaget af datterselskaber af europæiske virksomheder, der er aktive uden for EU, har forsøgt at anlægge miljøansvarssager mod moderselskaber ved domstole i EU; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der har været et stigende antal sager, hvor ofre for forurening forårsaget af datterselskaber af europæiske virksomheder, der er aktive uden for EU, har forsøgt at anlægge miljøansvarssager mod moderselskaber ved domstole i EU;

| J. | der henviser til, at ansvarsordningerne for diffus forurening i EU-retten er fragmenterede; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ansvarsordningerne for diffus forurening i EU-retten er fragmenterede;

| K. | der henviser til, at miljøansvarsdirektivet opstiller rammebestemmelser om miljøansvar, der bygger på princippet om, at forureneren betaler, med henblik på at forebygge og afhjælpe miljøskader; der henviser til, at miljøansvarsdirektivet supplerer de vigtigste dele af EU's miljølovgivning, som det direkte eller indirekte er forbundet med, navnlig habitatdirektivet (6), fugledirektivet (7), vandrammedirektivet (8), havstrategirammedirektivet (9) og offshoresikkerhedsdirektivet (10) |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at miljøansvarsdirektivet opstiller rammebestemmelser om miljøansvar, der bygger på princippet om, at forureneren betaler, med henblik på at forebygge og afhjælpe miljøskader; der henviser til, at miljøansvarsdirektivet supplerer de vigtigste dele af EU's miljølovgivning, som det direkte eller indirekte er forbundet med, navnlig habitatdirektivet (6), fugledirektivet (7), vandrammedirektivet (8), havstrategirammedirektivet (9) og offshoresikkerhedsdirektivet (10)

| L. | der henviser til, at Kommissionen i sin rapport fra 2016 om miljøansvar rådgav alle medlemsstater til at forpligte sig til at »registrere data om hændelser, der hører under direktivet om miljøansvar, og offentliggøre ELD-registre, hvis de ikke allerede har gjort det« (11); der henviser til, at der på trods af dette kun er syv medlemsstater, der har et offentligt tilgængeligt register over sager, der hører under miljøansvarsdirektivet, mens fire andre medlemsstater har et register, der ikke er offentligt; der henviser til, at flere medlemsstater indsamler oplysninger, der er omfattet af andre EU-retsakter, men ikke specifikt af miljøansvarsdirektivet, eller har registre med et bredere eller andet anvendelsesområde, og der henviser til, at flere medlemsstater indsamler data på regionalt plan; der henviser til, at 14 medlemsstater ikke har nogen database over miljøhændelser eller sager, der hører under miljøansvarsdirektivet; der henviser til, at gennemførelsen af miljøansvarsdirektivet er kendetegnet ved en betydelig grad af fleksibilitet for medlemsstaterne baseret på lovgivningsmæssig fragmentering og manglende ensartethed både ud fra et juridisk og praktisk perspektiv; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen i sin rapport fra 2016 om miljøansvar rådgav alle medlemsstater til at forpligte sig til at »registrere data om hændelser, der hører under direktivet om miljøansvar, og offentliggøre ELD-registre, hvis de ikke allerede har gjort det« (11); der henviser til, at der på trods af dette kun er syv medlemsstater, der har et offentligt tilgængeligt register over sager, der hører under miljøansvarsdirektivet, mens fire andre medlemsstater har et register, der ikke er offentligt; der henviser til, at flere medlemsstater indsamler oplysninger, der er omfattet af andre EU-retsakter, men ikke specifikt af miljøansvarsdirektivet, eller har registre med et bredere eller andet anvendelsesområde, og der henviser til, at flere medlemsstater indsamler data på regionalt plan; der henviser til, at 14 medlemsstater ikke har nogen database over miljøhændelser eller sager, der hører under miljøansvarsdirektivet; der henviser til, at gennemførelsen af miljøansvarsdirektivet er kendetegnet ved en betydelig grad af fleksibilitet for medlemsstaterne baseret på lovgivningsmæssig fragmentering og manglende ensartethed både ud fra et juridisk og praktisk perspektiv;

| M. | der henviser til, at det ser ud til, at de fleste medlemsstater ikke fastsætter obligatoriske finansielle sikkerhedsinstrumenter i deres lovgivning, men at flere lande kræver dem (12); der henviser til, at disse instrumenter — i det omfang, at de er blevet gennemført — synes at have vist deres værd og påvist behovet for at vurdere indførelsen af et obligatorisk finansielt sikkerhedssystem; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det ser ud til, at de fleste medlemsstater ikke fastsætter obligatoriske finansielle sikkerhedsinstrumenter i deres lovgivning, men at flere lande kræver dem (12); der henviser til, at disse instrumenter — i det omfang, at de er blevet gennemført — synes at have vist deres værd og påvist behovet for at vurdere indførelsen af et obligatorisk finansielt sikkerhedssystem;

| N. | der henviser til, at selv om der findes tilstrækkelig forsikringsdækning på de fleste markeder, herunder til supplerende og kompenserende afhjælpning, er efterspørgslen generelt lav på grund af manglende rapporterede hændelser, ikke-optimal håndhævelse og langsommere udvikling på nye vækstmarkeder (13); der henviser til, at dette ikke i sig selv udgør en forhindring for at indføre obligatoriske finansielle garantier; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at selv om der findes tilstrækkelig forsikringsdækning på de fleste markeder, herunder til supplerende og kompenserende afhjælpning, er efterspørgslen generelt lav på grund af manglende rapporterede hændelser, ikke-optimal håndhævelse og langsommere udvikling på nye vækstmarkeder (13); der henviser til, at dette ikke i sig selv udgør en forhindring for at indføre obligatoriske finansielle garantier;

| O. | der henviser til, at insolvens hos operatører som følge af større ulykker fortsat er et problem i EU; der henviser til, at Kommissionen skal analysere de eksisterende nationale og lovgivningsmæssige rammer og vedtage en harmoniseret EU-tilgang med henblik på at beskytte skatteyderne mod konsekvenserne af en virksomheds insolvens; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at insolvens hos operatører som følge af større ulykker fortsat er et problem i EU; der henviser til, at Kommissionen skal analysere de eksisterende nationale og lovgivningsmæssige rammer og vedtage en harmoniseret EU-tilgang med henblik på at beskytte skatteyderne mod konsekvenserne af en virksomheds insolvens;

| P. | der henviser til, at udbuddet af finansielle sikkerhedsinstrumenter er øget væsentligt siden vedtagelsen af miljøansvarsdirektivet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at udbuddet af finansielle sikkerhedsinstrumenter er øget væsentligt siden vedtagelsen af miljøansvarsdirektivet;

| Q. | der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1828 af 25. november 2020 om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser (14) og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF er blevet vedtaget og vil blive anvendt af medlemsstaterne fra den 25. juni 2023; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1828 af 25. november 2020 om adgang til anlæggelse af gruppesøgsmål til beskyttelse af forbrugernes kollektive interesser (14) og om ophævelse af direktiv 2009/22/EF er blevet vedtaget og vil blive anvendt af medlemsstaterne fra den 25. juni 2023;

| R. | der henviser til, at bestyrelsesmedlemmer i visse tilfælde, på trods af at de er bekendt med aktiviteter med stor risiko for at forårsage miljøskade, fortsat har en profitorienteret beslutningstagning på bekostning af ansvarlig adfærd og miljøet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at bestyrelsesmedlemmer i visse tilfælde, på trods af at de er bekendt med aktiviteter med stor risiko for at forårsage miljøskade, fortsat har en profitorienteret beslutningstagning på bekostning af ansvarlig adfærd og miljøet;

| S. | der henviser til, at en gennemgang af miljøansvarsdirektivet nødvendigvis skal søge at finde en balance mellem virksomhedshensyn og miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en gennemgang af miljøansvarsdirektivet nødvendigvis skal søge at finde en balance mellem virksomhedshensyn og miljøbeskyttelse;

| T. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i de senere år har indtaget en proaktiv rolle for at fremme en miljøansvarsordning for miljø- og menneskerettighedsskader, der opstår i tredjelande, især med vedtagelsen af dets beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande (15); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i de senere år har indtaget en proaktiv rolle for at fremme en miljøansvarsordning for miljø- og menneskerettighedsskader, der opstår i tredjelande, især med vedtagelsen af dets beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande (15);

| U. | der henviser til, at et mandat til Kommissionen bør sikre håndhævelsen af bestemmelser om etablering eller opretholdelse af lige konkurrencevilkår på miljøområdet i EU's handelsaftaler, når disse bestemmelser er en del af en sådan aftale; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at et mandat til Kommissionen bør sikre håndhævelsen af bestemmelser om etablering eller opretholdelse af lige konkurrencevilkår på miljøområdet i EU's handelsaftaler, når disse bestemmelser er en del af en sådan aftale;

| V. | der henviser til, at Det Europæiske Miljøagentur er i færd med at undersøge, hvordan miljørisiciene og -fordelene er fordelt i hele samfundet; der henviser til, at Parisaftalen om klimaændringer fra 2015 understreger vigtigheden af at tage hensyn til sårbare befolkningers rettigheder; der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder for nylig har offentliggjort rammeprincipper for menneskerettigheder og miljøet, som præciserer landenes menneskerettighedsforpligtelser i forbindelse med et rent, sundt og bæredygtigt miljø; der henviser til, at en ordning for virksomhedernes ansvar for krænkelser af menneskerettighederne desuden i øjeblikket forhandles i FN; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Det Europæiske Miljøagentur er i færd med at undersøge, hvordan miljørisiciene og -fordelene er fordelt i hele samfundet; der henviser til, at Parisaftalen om klimaændringer fra 2015 understreger vigtigheden af at tage hensyn til sårbare befolkningers rettigheder; der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder for nylig har offentliggjort rammeprincipper for menneskerettigheder og miljøet, som præciserer landenes menneskerettighedsforpligtelser i forbindelse med et rent, sundt og bæredygtigt miljø; der henviser til, at en ordning for virksomhedernes ansvar for krænkelser af menneskerettighederne desuden i øjeblikket forhandles i FN;

| W. | der henviser til, at konsekvenserne af miljøskader og miljøkriminalitet ikke blot har en negativ indvirkning på biodiversiteten og klimaet, men også på menneskerettighederne og på menneskers sundhed; der henviser til, at en gennemgang bør overveje risiciene i forbindelse med miljøskaders grænseoverskridende karakter, alvorlig organiseret kriminalitet og korruption sammen med risiciene for menneskerettighederne og miljøet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at konsekvenserne af miljøskader og miljøkriminalitet ikke blot har en negativ indvirkning på biodiversiteten og klimaet, men også på menneskerettighederne og på menneskers sundhed; der henviser til, at en gennemgang bør overveje risiciene i forbindelse med miljøskaders grænseoverskridende karakter, alvorlig organiseret kriminalitet og korruption sammen med risiciene for menneskerettighederne og miljøet;

| X. | der henviser til, at princip 21 i Stockholmerklæringen og princip 2 i Rioerklæringen anerkender staternes suveræne ret til at udnytte deres egne ressourcer i overensstemmelse med deres egne miljøpolitikker, men ligeledes ansvaret for at sikre, at aktiviteter inden for deres nationale jurisdiktioner eller kontrol ikke forårsager skade på miljøet i andre stater eller områder uden for grænserne for deres jurisdiktioner; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at princip 21 i Stockholmerklæringen og princip 2 i Rioerklæringen anerkender staternes suveræne ret til at udnytte deres egne ressourcer i overensstemmelse med deres egne miljøpolitikker, men ligeledes ansvaret for at sikre, at aktiviteter inden for deres nationale jurisdiktioner eller kontrol ikke forårsager skade på miljøet i andre stater eller områder uden for grænserne for deres jurisdiktioner;

Generelle bemærkninger

| 1. | glæder sig over Kommissionens indsats for at vurdere og afhjælpe manglerne ved gennemførelsen af miljøansvarsdirektivet og direktivet om miljøkriminalitet i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager det forhold, at de skønsmæssige beføjelser, der er fastsat i miljøansvarsdirektivet, manglen på kendskab til og oplysninger om miljøansvarsdirektivet, utilstrækkelige ressourcer og utilstrækkelig ekspertise samt de svage mekanismer til sikring af overholdelse og effektiv forvaltning på nationalt, regionalt og lokalt plan har ført til mangelfuld gennemførelse, betydelige forskelle mellem medlemsstaterne i forbindelse med håndhævelse af miljøansvarsdirektivet og overholdelsesniveauerne og antallet af sager især og ulige vilkår for operatørerne; beklager, at sådanne mangler også har en indvirkning på gennemførelsen af direktivet om miljøkriminalitet; er derfor af den opfattelse, at der er behov for en yderligere indsats for at sikre reguleringsmæssig standardisering i EU og styrke offentlighedens tillid til EU-lovgivningens effektivitet med henblik på at forebygge og afhjælpe miljøskader mere effektivt og finde den rette balance mellem virksomhedshensyn og miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over oprettelsen af Forummet for Overholdelse af Miljøbestemmelser og Forvaltning af Miljøet, der samler fagfolk med ansvar for overholdelse af miljøbestemmelser, som opfølgning på Kommissionens handlingsplan fra 2018 (16) og arbejdsprogrammet for 2020-2022 med henblik på at forbedre overholdelsen af miljøbestemmelser og forvaltningen af miljøet, som forummet godkendte i februar 2020 (17); |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at miljøinspektoraternes budgetter i mange medlemsstater er stagneret eller mindsket som følge af den finansielle krise, og at selv store, ressourcestærke myndigheder kan finde det vanskeligt uafhængigt at udvikle viden om de bedste metoder til at sikre overholdelse; er derfor af den opfattelse, at der er behov for stærkere støtte på EU-plan, f.eks. gennem tilgængelige informationsportaler, almindeligt anvendte netværk (EU-netværk af praktikere), information og vejledning om bedste praksis, supplerende uddannelsesprogrammer om de særlige forhold ved miljølovgivning og -kriminalitet på EU-plan og nationalt plan for dommere og praktikere, undervisningsmateriale og vejledning om færdigheder, i samordning med de nationale myndigheder, da dette kan øge presset på de virksomheder, der er »sorte får«, være til gavn for virksomheder, der overholder loven, og gøre interessenter, operatører og offentligheden mere opmærksomme på eksistensen af miljøansvarsdirektivets ordning og håndhævelsen heraf og dermed bidrage til bedre forebyggelse og genopretning af miljøskader; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at miljøkriminalitet er blandt de mest indbringende former for grænseoverskridende kriminalitet; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at afsætte passende finansielle og menneskelige ressourcer til forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af miljøkriminalitet og styrke ekspertisen hos de involverede myndigheder, herunder hos anklagere og dommere, med henblik på at sikre mere effektiv retsforfølgelse af miljøkriminalitet; opfordrer medlemsstaterne til at oprette eller styrke specialiserede enheder inden for deres nationale polititjenester på passende niveauer til efterforskning af miljøovertrædelser; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle medlemsstater har passende miljøkrisestyringsprocedurer på både nationalt og tværnationalt plan, og opfordrer medlemsstaterne til at anvende fælles efterforskningshold og udveksling af oplysninger i sager om grænseoverskridende miljøkriminalitet, hvilket letter koordineringen af efterforskninger og retsforfølgninger, der foretages sideløbende i flere medlemsstater; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at en af de forskellige årsager til den utilstrækkelige harmonisering af miljøansvarsdirektivet er, at der ikke er fastsat en standardiseret administrativ procedure for indberetning til de kompetente myndigheder af overhængende fare for eller allerede skete miljøskader; beklager derfor, at der ikke er nogen forpligtelse til at offentliggøre sådanne indberetninger eller oplysninger om, hvordan sagerne bliver håndteret; bemærker, at nogle medlemsstater har identificeret denne begrænsning i deres nationale lovgivning og derfor har oprettet databaser for indberetninger, hændelser og sager; påpeger imidlertid, at den anvendte praksis varierer betydeligt mellem medlemsstaterne og er forholdsvis begrænset; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påpeger, at der bør indsamles pålidelige data om miljøhændelser, der giver anledning til anvendelse af miljøansvarsdirektivet eller andre administrative, civilretlige eller strafferetlige instrumenter, under tilsyn af en EU-taskforce under miljøansvarsdirektivet, og at de relevante data bør offentliggøres; opfordrer Kommissionen til nøje at vurdere situationen med henblik på at fastslå, om en kombination af forskellige retlige instrumenter i tilstrækkelig grad kan imødegå miljøskader, eller om der stadig er alvorlige mangler, der skal afhjælpes; insisterer på en korrekt gennemførelse af miljøansvarsdirektivet ved at tilskynde medlemsstaterne til at registrere data om hændelser under miljøansvarsdirektivet, offentliggøre registre inden for rammerne af miljøansvarsdirektivet og indsamle de nødvendige data for at dokumentere en effektiv anvendelse af direktivet i deres land med henblik på styrke tilliden til miljøansvarsdirektivets ordning og en bedre gennemførelse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at operatørerne i næsten alle sager, der hører under miljøansvarsdirektivet, samarbejder med de administrative myndigheder om at arbejde hen imod afhjælpning; bemærker imidlertid, at de gennemsnitlige omkostninger til afhjælpende foranstaltninger er 42 000 EUR (18), men at omkostningerne var væsentligt højere i nogle få væsentlige tilfælde; beklager derfor, at det i disse tilfælde var umuligt at dække omkostningerne på grund af operatørens insolvens, og at omkostningerne derfor skulle dækkes af staten og indirekte af skatteyderne, et fænomen, der skal undgås i fremtiden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at antallet af virksomheder, der retsforfølges i miljøsager, er lavt på tværs af medlemsstaterne, på trods af at lovovertrædelser, som fastlagt i direktivet om miljøkriminalitet, beviseligt finder sted; påpeger i den sammenhæng, at årsagerne til denne situationen endnu ikke er blevet indgående analyseret eller forklaret af Kommissionen eller af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

9.

Henstillinger

| 10. | opfordrer til, at miljøansvarsdirektivet revideres snarest muligt og ændres til en fuldt harmoniseret forordning; understreger samtidig behovet for at ajourføre miljøansvarsdirektivet og bringe det i overensstemmelse med andre EU-retsakter, der har til formål at beskytte miljøet, herunder direktivet om miljøkriminalitet; understreger, at forskelle i gennemførelsen og anvendelsen af EU-bestemmelserne for virksomheders ansvar for miljøskader ikke giver lige konkurrencevilkår for EU's industri på nuværende tidspunkt og dermed medfører forvridninger af det indre markeds funktion; opfordrer til en større indsats for at harmonisere gennemførelsen af miljøansvarsdirektivet i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer til, at direktivet om miljøkriminalitet ajourføres efter en grundig konsekvensanalyse, som bl.a. bør vurdere direktivets anvendelsesområde, samtidig med at der tages hensyn til nye typer og mønstre af miljøkriminalitet; understreger endvidere behovet for at sikre en effektiv håndhævelse af den eksisterende lovgivning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | noterer sig medlemsstaternes voksende engagement i at arbejde hen imod anerkendelse af økocid på nationalt og internationalt plan; anmoder Kommissionen om at undersøge relevansen af økocid for EU-retten og EU's diplomati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at give de kompetente nationale myndigheder og anklagere yderligere klarhed og vejledning om de vigtigste juridiske begreber i direktivet og til at udvikle en harmoniseret klassificering af miljøkriminalitet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger den vigtige rolle, som bløde lovgivningsinstrumenter spiller, såsom vejledningsdokumenter om fortolkninger af de juridiske begreber, der anvendes i både miljøansvarsdirektivet og direktivet om miljøkriminalitet, evaluering af skader eller oplysninger og sammenligning af sanktionspraksis i medlemsstaterne med henblik på at øge effektiviteten af gennemførelsen af direktiverne; understreger behovet for at indføre langt mere rettidige og strenge lovgivningsmæssige tiltag i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er af den opfattelse, at håndhævelsen bør harmoniseres, og at der bør oprettes en EU-taskforce for miljøansvarsdirektivet bestående af højt kvalificerede eksperter og tjenestemænd fra Kommissionen, som på anmodning dels kan bistå medlemsstaterne med gennemførelsen og håndhævelsen af direktivet og dels kan støtte og rådgive ofrene for miljøskader om de tilgængelige muligheder for at anlægge sag på EU-plan (svarende til SOLVIT); |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at den reviderede ramme bør sikre bedre dataindsamling i hele EU, informationsudveksling, gennemsigtighed og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne med støtte fra EU-taskforcen for miljøansvarsdirektivet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anbefaler, at den kommende EU-taskforce for miljøansvarsdirektivet støtter gennemførelsen af et omfattende overvågningssystem, der skal give de kompetente myndigheder en effektiv værktøjskasse til overvågning og håndhævelse af overholdelsen af miljølovgivningen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med støtte fra EU-taskforcen for miljøansvarsdirektivet at indføre beskyttelses- og støtteordninger for ofre for miljøskader og sikre dem fuld adgang til domstolsprøvelse, information og erstatning; understreger den rolle, som ikkestatslige miljøorganisationer spiller med hensyn til at øge bevidstheden og indkredse potentielle overtrædelser af EU's og medlemsstaternes miljølovgivning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at vurdere effektiviteten af hurtige klagemekanismer med henblik på at sikre hurtig kompensation til ofre i insolvenssager, som kan medføre yderligere skade; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over vedtagelsen af direktiv (EU) 2020/1828; |
| --- | --- |

20.

| 21. | anerkender, at Århusforordningen i øjeblikket er ved at blive revideret (19); gentager, at Århusforordningen giver adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet og dermed offentlig kontrol med EU-retsakter, der påvirker miljøet; understreger, at Århusforordningen omfatter miljøansvarsdirektivet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger især den rolle, som menneskerettighedsforkæmpere, der kæmper for rettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, spiller for udøvelsen af et sikkert, sundt og bæredygtigt miljø, og fordømmer på det kraftigste enhver form for vold, chikane og intimidering mod dem, herunder når formålet hermed er proceduremæssigt at undergrave deres indsats for at holde dem, der forårsager miljøskade, juridisk ansvarlige; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at sådanne gerninger efterforskes og retsforfølges korrekt og på effektiv vis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | støtter de eksisterende krav om også at rapportere om ikkefinansielle spørgsmål; bemærker imidlertid, at en sådan rapportering hidtil kun har været en juridisk forpligtelse for store virksomheder; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med den kommende revision af direktivet om ikkefinansiel rapportering at lægge vægt på håndhævelsen af disse rapporteringskrav i tilfælde af misligholdelse (20); |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at de fleste definitioner i miljøansvarsdirektivet, navnlig definitionerne af »miljøskade« og »operatør«, bør præciseres yderligere og i hensigtsmæssigt omfang gøres bredere for at gøre direktivet retfærdigt og klart for alle relevante interessenter og for at holde trit med den hurtige udvikling af forurenende stoffer; glæder sig derfor over de nuværende bestræbelser på at udvikle et fælles aftaledokument om centrale definitioner og begreber i miljøansvarsdirektivet; beklager imidlertid, at Kommissionen og regeringernes ekspertgrupper med ansvar for miljøansvarsdirektivet ikke nåede til enighed om dets format, hvilket betyder, at det fælles aftaledokument fortsat er et dokument udarbejdet af det konsulentfirma, som Kommissionen ansatte til at støtte gennemførelsen af miljøansvarsdirektivets flerårige arbejdsprogram 2017-2020; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er af den opfattelse, at revisionen af miljøansvarsdirektivet bør bringes i overensstemmelse med Parisaftalen om klimaændringer for at beskytte såvel EU-borgernes interesser som miljøet; anerkender den iboende værdi af miljøet og økosystemerne og deres ret til effektiv beskyttelse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker, at ansvarsordningerne for diffus forurening i EU-retten er fragmenterede; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af, hvordan diffus forurening håndteres af de forskellige EU-ansvarsordninger; |
| --- | --- |

26.

| 27. | påpeger, at forskellige fortolkninger og anvendelse af kriterierne i bilag I til miljøansvarsdirektivet, som uddyber definitionen af »miljøskade«, jf. miljøansvarsdirektivets artikel 2, nr. 1, litra a), er en af grundene til den inkonsekvente anvendelse af direktivet; opfordrer derfor til en mere ensartet anvendelse og yderligere uddybning af og vejledning om kriterierne for, og dermed hvad der udgør »betydelig skade« inden for rammerne af miljøansvarsdirektivet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at evaluere, om en udvidelse af miljøansvarsdirektivets anvendelsesområde og de aktiviteter, der er anført i bilag III hertil, kan begrænse kort- og langsigtede skader på miljøet, menneskers sundhed og luftkvaliteten; anmoder endvidere Kommissionen om at vurdere, hvorvidt tilgangen på grundlag af forsigtighedsprincippet på korrekt vis og effektivt forudsætter potentielt farlige risici eller virkninger; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til at betragte miljøkriminalitet som en prioritet; opfordrer Kommissionen til at gøre fuld brug af artikel 83, stk. 2, i TEUF og til at overveje at vedtage et overordnet rammedirektiv om miljøkriminalitet og effektive og forholdsmæssige sanktioner, som definerer, hvilke former for adfærd der skal straffes, overtrædelsernes art og karakter, erstatningsordningerne, genopretningsforanstaltningerne og minimumssanktionerne, herunder juridiske personers overordnede ansvar; opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at medtage miljøkriminalitet i de kategorier af lovovertrædelser, der er omhandlet i artikel 83, stk. 1, i TEUF; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at omfattende og effektive forebyggelses- og strafferetlige foranstaltninger og forholdsmæssige strafferetlige sanktioner er vigtige afskrækkelsesmidler mod miljøskader; beklager den lave afslørings-, efterforsknings-, retsforfølgelses- og domfældelsesprocent for miljøkriminalitet; mener endvidere, at virksomhederne i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, bør bære de fulde omkostninger ved de miljøskader, de direkte har forårsaget, for at give dem incitamenter til at internalisere eksterne miljøomkostninger og til at undgå eksternalisering af omkostningerne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at miljøskader bør medføre administrativt, civilretligt og strafferetligt ansvar for de ansvarlige virksomheder i overensstemmelse med ne bis in idem-princippet; bemærker, at sådanne former for ansvar eksisterer side om side med andre ansvarsordninger inden for erhvervsjura såsom forbrugerretten eller konkurrenceretten; |
| --- | --- |

31.

| 32. | udtrykker sin bekymring over den høje forekomst af miljøkriminalitet, eftersom de kombinerede skøn fra OECD, FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse (UNODC), FN's miljøprogram (UNEP) og Interpol af den pengemæssige værdi af al miljøkriminalitet viser det som den fjerde største kategori af international kriminalitet; anerkender den direkte eller indirekte forbindelse mellem miljøkriminalitet og grænseoverskridende organiseret kriminalitet og korruption (21); opfordrer Europol til at ajourføre den undersøgelse, der blev foretaget i 2015 (22), og regelmæssigt fremlægge ajourførte data; påpeger, at indefrysning og konfiskation af udbytte fra kriminalitet, herunder miljøkriminalitet, er afgørende midler til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, og understreger betydningen af også at anvende disse indtægter til sociale formål med henblik på at udbedre de skader, der er forvoldt, og forbedre miljøet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at udvide Den Europæiske Anklagemyndigheds (EPPO's) mandat, når det er fuldt etableret og funktionelt, til at dække miljøkriminalitet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Europol og Eurojust til at styrke dokumentation, efterforskning og retsforfølgning af miljøkriminalitet; opfordrer Kommissionen, Europol og Eurojust til at yde yderligere støtte og en mere effektiv og institutionaliseret struktur for eksisterende netværk af praktikere. grænseoverskridende retshåndhævelse, miljøagenturer og specialiserede anklagere, såsom Det Europæiske Netværk af Miljøanklagere (ENPE) og Den Europæiske Unions forum for miljødommere (EUFJE); |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger betydningen af (e-)uddannelse af retshåndhævende aktører inden for miljøkriminalitet og opfordrer Cepol til at intensivere sin uddannelse på dette område; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger betydningen af at styrke Europols netværk for miljøkriminalitet (EnviCrimeNet) på nationalt og europæisk plan for at muliggøre uafhængige og effektive efterforskninger med henblik på at bekæmpe miljøkriminalitet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at EU's miljøansvarsordning skal respektere udviklingsvenlig politikkohærens og princippet om ikke at gøre skade; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen til at vurdere indførelsen af en sekundær ansvarsordning, nemlig moderselskabets ansvar og kædeansvar for skader på menneskers sundhed og miljøet (23), og til at foretage en vurdering af den nuværende ansvarssituation for datterselskaber, der er aktive uden for EU, herunder mulige forbedringer i tilfælde af miljøskade; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at dens forslag om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar vil omfatte en ansvarsordning, og mener, at virksomheder for at gøre det muligt for ofre at opnå effektive retsmidler bør holdes ansvarlige i overensstemmelse med national ret for den skade, som de virksomheder, der er underlagt deres kontrol, har forvoldt eller bidraget til ved handlinger eller manglende handlinger, når sidstnævnte har begået krænkelser af menneskerettighederne eller har forvoldt miljøskader, medmindre virksomheden kan bevise, at den har handlet med fornøden omhu i overensstemmelse med sine due diligence-forpligtelser og havde truffet alle rimelige foranstaltninger for at forhindre en sådan skade; |
| --- | --- |

39.

| 40. | er af den opfattelse, at ansvarsfrihed på grundlag af en tilladelse eller på grundlag af teknisk-videnskabelig viden i medfør af miljøansvarsdirektivet kun bør opretholdes, når en virksomhed kan bevise, at den ikke kunne have været bekendt med faren ved sin aktivitet (omvendt bevisbyrde); opfordrer derfor til, at den reviderede miljøansvarsordning begrænser anvendelsesområdet for ansvarsfrihed på grundlag af en tilladelse eller på grundlag af teknisk-videnskabelig viden med henblik på at gøre den mere effektiv i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at tilpasse miljøansvarsdirektivet til lovgivningen om civilretligt ansvar i sager, hvor der kan etableres en årsagssammenhæng mellem en virksomhedsbestyrelses handling eller manglende handling og miljøskade som fastsat i miljøansvarsdirektivet, herunder i tilfælde, hvor denne skade skyldes forurenende aktiviteter, der blev udført for at maksimere virksomhedens fortjeneste og øge bonusserne til dens medlemmer (24); |
| --- | --- |

41.

| 42. | fremhæver, at de omkostninger, der er forbundet med miljøskader for skatteyderne og de ansvarlige operatører kan reduceres væsentligt ved at anvende finansielle sikkerhedsinstrumenter; bemærker dog, at miljøansvarsdirektivet ikke fastsætter en obligatorisk finansiel sikkerhedsordning; |
| --- | --- |

42.

| 43. | anmoder Kommissionen om at vurdere indførelsen af en obligatorisk finansiel sikkerhedsordning (som dækker forsikring, bankgarantier, virksomhedspuljer, værdipapirer og obligationer eller fonde) med en maksimumstærskel pr. sag, der har til formål at forhindre, at skatteyderne kommer til at bære omkostningerne for afhjælpning af miljøskader; anmoder endvidere Kommissionen om at udvikle en harmoniseret EU-metode til beregning af den maksimale ansvarstærskel under hensyntagen til aktiviteten og indvirkningen på miljøet; understreger behovet for at sikre, at der kan trækkes på økonomisk kompensation, selv i tilfælde af den ansvarlige aktørs insolvens; |
| --- | --- |

43.

| 44. | anmoder Kommissionen om at udarbejde en undersøgelse af indførelsen af en ordning for økonomisk kompensation i henhold til miljøansvarsdirektivet på EU-plan eller nationalt plan i tilfælde, hvor de tilgængelige retsmidler er utilstrækkelige i betragtning af skadens omfang; understreger, at de dermed forbundne drøftelser bl.a. bør omhandle mulige metoder til kvantificering af miljøskader; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mener, at i betragtning af at formålet med miljøansvarsdirektivet er at forebygge og afhjælpe miljøskader, bør en fremtidig forordning (miljøansvarsforordning) finde anvendelse på alle virksomheder, der opererer i EU, uanset hvor de er oprettet, eller hvor de har hjemsted, og at en holistisk tilgang og gensidighed er nødvendig for at opfylde virksomhedernes behov i en global økonomi; mener desuden, at gennemførelsen af den kommende forordning bør udvides til at omfatte enhver enhed, der modtager EU-midler, nationale eller regionale midler, og som forårsager eller kan forårsage miljøskader ved udførelsen af deres aktiviteter; |
| --- | --- |

45.

| 46. | glæder sig over, at et stigende antal europæiske virksomheder forfølger målet om bæredygtig værdiskabelse, og opfordrer alle virksomheder til at følge en tredobbelt bundlinje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | anerkender, at omstillingen til mere bæredygtige og miljøvenlige produktionsmetoder kan være meget tids- og omkostningskrævende for virksomheder, og påpeger betydningen af rets- og tilrettelæggelsessikkerheden for de pågældende virksomheder; |
| --- | --- |

47.

| 48. | minder om, at EU bør fremme et højt miljøbeskyttelsesniveau på sit eget område og gøre sit yderste for at forhindre miljøskader i tredjelande, der forårsages af virksomheder, som har hjemsted i EU-medlemsstater; gentager ligeledes, at der ikke findes nogen EU-retsakt, som giver mulighed for at retsforfølge europæiske virksomheder i udlandet for miljøforbrydelser eller aktiviteter, der forårsager skade på miljøet; opfordrer EU til at tilskynde moderselskaber til at anlægge bæredygtige og ansvarlige tilgange til deres samarbejde med tredjelande i overensstemmelse med internationale menneskerettigheds- og miljøstandarder og afstå fra at følge investeringsstrategier, der direkte fører til farlige resultater; opmuntrer Kommissionen til at skabe incitamenter til virksomheder, der frivilligt træffer naturbeskyttelsesforanstaltninger, der rækker videre end bestemmelserne om beskyttelse af naturen og arterne, og til at evaluere disse foranstaltninger og uddrage bedste praksis og stille denne viden til rådighed for andre virksomheder som gode eksempler; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til at sikre fuldstændig gennemførelse og håndhævelse af biodiversitetsbestemmelserne i alle handelsaftaler, herunder via dens øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler. mener, at Kommissionen bør foretage en bedre vurdering af handelsaftalernes indvirkning på biodiversiteten, herunder opfølgende foranstaltninger til styrkelse af biodiversitetsbestemmelserne i eksisterende og fremtidige aftaler, hvor det er relevant; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer Kommissionen til at sikre håndhævelsen af bestemmelser om etablering eller opretholdelse af lige konkurrencevilkår på miljøområdet i EU's handelsaftaler, når disse bestemmelser er en del af en sådan aftale; |
| --- | --- |

50.

| 51. | er af den opfattelse, at der i foruddefinerede tilfælde af ekstremt omfattende forurening bør anvendes ikke blot miljøansvarsinstrumenter, men en lang række instrumenter, herunder administrative foranstaltninger, økonomiske sanktioner og i nogle tilfælde strafferetlig forfølgning, til at afhjælpe problemet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til at håndhæve anvendelsen af sanktioner, der er indført med direktivet om miljøkriminalitet; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer i den sammenhæng Kommissionen til at sikre, at virksomhedernes sociale ansvar for at forebygge og afhjælpe miljøskader inddrages i offentlige kontrakter og tildeling af offentlige midler; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag om miljøinspektioner på EU-plan uden yderligere forsinkelse, som foreslået af Forummet for Overholdelse af Miljøbestemmelser og Forvaltning af Miljøet i aktion 9 i dets arbejdsprogram, men er af den opfattelse, at en henstilling om fastsættelse af mindstekrav for miljøinspektioner ikke er tilstrækkelig; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde EU, medlemsstaterne og det internationale samfund til at intensivere deres bestræbelser på at bekæmpe miljøkriminalitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre opmærksom på og fremme løsninger i internationale fora; |
| --- | --- |

55.

| 56. | foreslår, at Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 4. april 2001 (25), som indeholder en detaljeret redegørelse for, hvordan miljøinspektioner bør gennemføres, om nødvendigt ajourføres og omsættes til et bindende dokument eller en bindende forordning; |
| --- | --- |

56.

| 57. | anmoder EU's ombudsmand om at styrke sit fokus på spørgsmål vedrørende gældende EU-ret på miljøområdet; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mener, at virksomheder, der er dømt for miljøkriminalitet, ikke bør have mulighed for at drage fordel af nogen af de foranstaltninger, der er fastsat for registranter i åbenhedsregistret, i en passende, men begrænset periode; foreslår med henblik herpå, at anvendelsesområdet og adfærdskodeksen for åbenhedsregistret revideres med det formål at medtage bestemmelser om midlertidig fjernelse af virksomheder, der er dømt for miljøkriminalitet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | påpeger, at fortrolig behandling af oplysninger om virkningerne af industrielle aktiviteter kombineret med vanskelighederne med at overvåge og identificere praksis såsom ulovlig dumpning af stoffer eller affald i havet og tømning af gas eller olie fra fartøjer kan føre til en stigning i antallet af overtrædelser af lovgivningen om vandforurening; understreger derfor, at medlemsstaterne skal offentliggøre de relevante oplysninger for at gøre det lettere at vurdere en eventuel årsagssammenhæng mellem industrielle aktiviteter og miljøskader; |
| --- | --- |

59.

| 60. | støtter FN's opfordring til, at retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø anerkendes globalt; |
| --- | --- |

60.

| 61. | minder om, at den verdensomspændende stigning i miljøkriminaliteten er en voksende trussel mod gennemførelsen af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, og at mennesker i udviklingslande er direkte afhængige af miljøet i relation til deres mad, sundhed og økonomiske sikkerhed; beklager, at forringelsen af biodiversiteten på grund af miljøkriminalitet og det deraf følgende tab af ressourcer øger deres sårbarhed; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer til øget støtte til lokale myndigheder og regeringer i udviklingslandene i forbindelse med harmoniseringen af national lovgivning og nationale politikker med internationale miljøstandarder; understreger behovet for at støtte civilsamfundet og lokale aktører i tredjelande og udviklingslande i at holde regeringsmyndigheder ansvarlige for statstolereret eller godkendt miljøskade forårsaget af private og statsejede virksomheder; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56.

(2)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28.

(3)  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 15.

(4)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 114.

(5)  EUT L 178 af 28.6.2013, s. 66.

(6)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter (EUT L 178 af 28.6.2013, s. 66).

(11)  COM(2016)0204, s. 10.

(12)  Generaldirektoratet for Miljø,»Outcome of the Specific Contract 'Support for the REFIT actions for the ELD — phase 2«, Europa-Kommissionen, Bruxelles, 2019, s. 17.

(13)  Refit-evaluering af miljøansvarsdirektivet, s. 47.

(14)  EUT L 409 af 4.12.2020, s. 1.

(15)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 125.

(16)  Meddelelse fra Kommissionen af 18. januar 2018 om EU-tiltag, der skal forbedre overholdelsen af miljøbestemmelser og forvaltningen af miljøet (COM(2018)0010).

(17)  Environmental Compliance and Governance Forum, Endorsed work programme 2020-2022 to improve environmental compliance and governance, European Commission, Brussels, 2020.

(18)  Policy Department for Citizens' Rights and Constitutional Affairs, Environmental liability of companies, Europa-Parlamentet, Bruxelles, 2020, s. 110.

(19)  Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. oktober 2020 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (COM(2020)0642).

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU af 22. oktober 2014 om ændring af direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed for visse store virksomheder og koncerner (EUT L 330 af 15.11.2014, s. 1).

(21)  Se rapporten fra EFFACE »Organised Crime and Environmental Crime: Analysis of International Legal Instruments« (2015), eller studiet ‘Transnational environmental crime threatens sustainable development’ (2019).

(22)  Europol, »Report on Environmental Crime in Europe«, 5. juni 2015.

(23)  Jf. f.eks. Domstolens dom af 10. september 2009, Akzo Nobel NV m.fl. mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, C-97/08, ECLI:EU:C:2009:536.

(24)  F.eks. »dieselgate-skandalen« og sagen om Volkswagens administrerende direktør.

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 4. april 2001 om mindstekrav for miljøinspektioner i medlemsstaterne (EFT L 118 af 27.4.2001, s. 41).

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/196 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/196

---

P9_TA(2021)0260

Nye veje for lovlig arbejdskraftmigration

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om nye veje for lovlig arbejdskraftmigration (2020/2010(INI))

(2022/C 15/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 3, stk. 2, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 79, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 3, stk. 2, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 79,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig artikel 2 i protokol 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig artikel 2 i protokol 4,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 45,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, særlig artikel 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, særlig artikel 13,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 5, 6, 10, 12 og 16, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 5, 6, 10, 12 og 16,

| — | der henviser til de internationale arbejdsstandarder om arbejdskraftmigration, der blev vedtaget af Den Internationale Arbejdsorganisations Internationale Arbejdskonference, og til den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 18. december 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til de internationale arbejdsstandarder om arbejdskraftmigration, der blev vedtaget af Den Internationale Arbejdsorganisations Internationale Arbejdskonference, og til den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 18. december 1990,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2015 med titlen »En europæisk dagsorden for migration« (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2015 med titlen »En europæisk dagsorden for migration« (COM(2015)0240),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser af 6. april 2016 med titlen »Om en reform af det fælles europæiske asylsystem og om fremme af lovlige migrationsveje til Europa« (COM(2016)0197) og af 12. september 2018 med titlen »Forbedringen af mulighederne for lovlig migration til Europa: en uomgængelig del af en afbalanceret og samlet migrationspolitik« (COM(2018)0635), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser af 6. april 2016 med titlen »Om en reform af det fælles europæiske asylsystem og om fremme af lovlige migrationsveje til Europa« (COM(2016)0197) og af 12. september 2018 med titlen »Forbedringen af mulighederne for lovlig migration til Europa: en uomgængelig del af en afbalanceret og samlet migrationspolitik« (COM(2018)0635),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 om en ny pagt om migration og asyl (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 om en ny pagt om migration og asyl (COM(2020)0609),

| — | der henviser til handlingsplanen og den politiske erklæring, der blev vedtaget på topmødet mellem EU og Afrika om migration i Valletta den 11.-12. november 2015, særlig deres respektive dele om lovlig migration og mobilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen og den politiske erklæring, der blev vedtaget på topmødet mellem EU og Afrika om migration i Valletta den 11.-12. november 2015, særlig deres respektive dele om lovlig migration og mobilitet,

| — | der henviser til den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration af 10. december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration af 10. december 2018,

| — | der henviser til EU's Nødtrustfond for Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's Nødtrustfond for Afrika,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (1),

| — | der henviser til sit arbejdsdokument af 15. januar 2016 om udvikling af hensigtsmæssige og lovlige kanaler for økonomisk migration (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sit arbejdsdokument af 15. januar 2016 om udvikling af hensigtsmæssige og lovlige kanaler for økonomisk migration (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. november 2020 med titlen »Handlingsplan om integration og inklusion 2021-2017« (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. november 2020 med titlen »Handlingsplan om integration og inklusion 2021-2017« (COM(2020)0758),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1149 af 20. juni 2019 om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1149 af 20. juni 2019 om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed (4),

| — | der henviser til studierne foretaget af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker fra september 2015 med titlen »Exploring new avenues for legislation for labour migration to the European Union« og fra oktober 2015 med titlen »EU cooperation with third countries in the field of migration« og til EPRS' studie fra marts 2019 med titlen »The cost of non-Europe in the area of legal migration«, |
| --- | --- |

—

der henviser til studierne foretaget af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker fra september 2015 med titlen »Exploring new avenues for legislation for labour migration to the European Union« og fra oktober 2015 med titlen »EU cooperation with third countries in the field of migration« og til EPRS' studie fra marts 2019 med titlen »The cost of non-Europe in the area of legal migration«,

| — | der henviser til Kommissionens kvalitetskontrol af EU's lovgivning om lovlig migration af 29. marts 2019 (»kvalitetskontrollen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens kvalitetskontrol af EU's lovgivning om lovlig migration af 29. marts 2019 (»kvalitetskontrollen«),

| — | der henviser til Kommissionens Fælles Forskningscenters undersøgelse af 23. april 2020 med titlen »Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe's COVID-19 Response« og den tekniske rapport af 19. maj 2020 med titlen »A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens Fælles Forskningscenters undersøgelse af 23. april 2020 med titlen »Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe's COVID-19 Response« og den tekniske rapport af 19. maj 2020 med titlen »A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic«,

| — | der henviser til studierne fra Det Europæiske Migrationsnetværk, |
| --- | --- |

—

der henviser til studierne fra Det Europæiske Migrationsnetværk,

| — | der henviser til studierne fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til studierne fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling,

| — | der henviser til FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheders arbejde og rapporter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheders arbejde og rapporter,

| — | der henviser til Europarådets arbejde, rapporter og beslutninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets arbejde, rapporter og beslutninger,

| — | der henviser til Den Internationale Organisation for Migrations arbejde og rapporter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Organisation for Migrations arbejde og rapporter,

| — | der henviser til gældende EU-ret om arbejdskraftmigration, som blev udviklet mellem 2004 og 2016 og regulerer indrejse- og opholdsbetingelserne samt rettighederne for arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande, og som omfatter: |
| --- | --- |

—

der henviser til gældende EU-ret om arbejdskraftmigration, som blev udviklet mellem 2004 og 2016 og regulerer indrejse- og opholdsbetingelserne samt rettighederne for arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande, og som omfatter:

| — | Rådets direktiv 2009/50/EF af 25. maj 2009 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse (5) (direktivet om det blå EU-kort), |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2009/50/EF af 25. maj 2009 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse (5) (direktivet om det blå EU-kort),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/98/EU af 13. december 2011 om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (6) (direktivet om en kombineret tilladelse), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/98/EU af 13. december 2011 om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (6) (direktivet om en kombineret tilladelse),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/36/EU af 26. februar 2014 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på arbejde som sæsonarbejdere (7) (direktivet om sæsonarbejdere), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/36/EU af 26. februar 2014 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på arbejde som sæsonarbejdere (7) (direktivet om sæsonarbejdere),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/66/EU af 15. maj 2014 om indrejse- og opholdsbetingelser for virksomhedsinternt udstationerede tredjelandsstatsborgere (8) (ICT-direktivet), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/66/EU af 15. maj 2014 om indrejse- og opholdsbetingelser for virksomhedsinternt udstationerede tredjelandsstatsborgere (8) (ICT-direktivet),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 af 11. maj 2016 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (9), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 af 11. maj 2016 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (9),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 7. juni 2016 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på beskæftigelse af højt kvalificerede arbejdstagere (COM(2016)0378) og de respektive holdninger, som Europa-Parlamentet og Rådet vedtog i 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 7. juni 2016 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på beskæftigelse af højt kvalificerede arbejdstagere (COM(2016)0378) og de respektive holdninger, som Europa-Parlamentet og Rådet vedtog i 2017,

| — | der henviser til de direktiver, der regulerer betingelserne for indrejse og ophold og rettighederne for andre mere generelle kategorier af tredjelandsstatsborgere, såsom direktiverne om ret til familiesammenføring (10) og om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til de direktiver, der regulerer betingelserne for indrejse og ophold og rettighederne for andre mere generelle kategorier af tredjelandsstatsborgere, såsom direktiverne om ret til familiesammenføring (10) og om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (11),

| — | der henviser til de direktiver, der regulerer betingelserne for indrejse og ophold for kategorier af tredjelandsstatsborgere, som ikke indrejser i EU for at arbejde, men som har tilladelse til det, såsom de direktiver, der giver personer, som er omfattet af international beskyttelse, ret til adgang til beskæftigelse og til at drive selvstændig virksomhed, efter at deres status er blevet anerkendt, eller som giver personer, der søger om international beskyttelse, adgang til arbejdsmarkedet senest ni måneder efter, at deres ansøgning er indgivet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de direktiver, der regulerer betingelserne for indrejse og ophold for kategorier af tredjelandsstatsborgere, som ikke indrejser i EU for at arbejde, men som har tilladelse til det, såsom de direktiver, der giver personer, som er omfattet af international beskyttelse, ret til adgang til beskæftigelse og til at drive selvstændig virksomhed, efter at deres status er blevet anerkendt, eller som giver personer, der søger om international beskyttelse, adgang til arbejdsmarkedet senest ni måneder efter, at deres ansøgning er indgivet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0143/2021),

| A. | der henviser til, at den nuværende EU-lovramme om lovlig arbejdskraftmigration er fragmenteret og består af sektordirektiver, som fastsætter indrejse- og opholdsbetingelserne for specifikke kategorier af tredjelandsstatsborgere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den nuværende EU-lovramme om lovlig arbejdskraftmigration er fragmenteret og består af sektordirektiver, som fastsætter indrejse- og opholdsbetingelserne for specifikke kategorier af tredjelandsstatsborgere;

| B. | der henviser til, at et kludetæppe af regler på basis af 27 nationale tilgange gør Unionen og dens medlemsstater til en uattraktiv destination for lovlig migration; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at et kludetæppe af regler på basis af 27 nationale tilgange gør Unionen og dens medlemsstater til en uattraktiv destination for lovlig migration;

| C. | der henviser til, at lovlig migration, på trods af den hensigt, der er redegjort for i den europæiske dagsorden for migration, om at efterstræbe en samlet tilgang, nærmest ikke har været afspejlet i udviklingen i EU-migrationspolitik siden 2015; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at lovlig migration, på trods af den hensigt, der er redegjort for i den europæiske dagsorden for migration, om at efterstræbe en samlet tilgang, nærmest ikke har været afspejlet i udviklingen i EU-migrationspolitik siden 2015;

| D. | der henviser til, at den nye pagt om migration og asyl ikke indeholder nogen specifikke forslag om lovlig arbejdskraftmigration, selv om lovlig arbejdskraftmigration er et uundværligt element i en omfattende migrations- og asylpolitik; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den nye pagt om migration og asyl ikke indeholder nogen specifikke forslag om lovlig arbejdskraftmigration, selv om lovlig arbejdskraftmigration er et uundværligt element i en omfattende migrations- og asylpolitik;

| E. | der henviser til, at den nuværende lovgivningsmæssige ramme er rettet mod ansættelse ved enten multinationale selskaber (ICT-direktivet) eller i højkompetencesektorer eller sektorer med høje lønninger på Unionens arbejdsmarkeder (direktivet om det blå EU-kort), hvor kun ét direktiv er rettet mod lavtlønnet migration (direktivet om sæsonarbejdere); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nuværende lovgivningsmæssige ramme er rettet mod ansættelse ved enten multinationale selskaber (ICT-direktivet) eller i højkompetencesektorer eller sektorer med høje lønninger på Unionens arbejdsmarkeder (direktivet om det blå EU-kort), hvor kun ét direktiv er rettet mod lavtlønnet migration (direktivet om sæsonarbejdere);

| F. | der henviser til, at der er mangel på arbejdskraft i EU inden for specifikke kvalifikationsniveauer, sektorer og erhverv, herunder til job med beskedne kvalifikationskrav (12); der henviser til, at Kommissionens meddelelse fra 2018 om forbedringen af mulighederne for lovlig migration til Europa erkender manglen inden for »håndværksfagene« og »erhverv, hvor der kræves færre formelle kvalifikationer«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er mangel på arbejdskraft i EU inden for specifikke kvalifikationsniveauer, sektorer og erhverv, herunder til job med beskedne kvalifikationskrav (12); der henviser til, at Kommissionens meddelelse fra 2018 om forbedringen af mulighederne for lovlig migration til Europa erkender manglen inden for »håndværksfagene« og »erhverv, hvor der kræves færre formelle kvalifikationer«;

| G. | der henviser til, at covid-19-pandemien har fremhævet vores stærke afhængighed af arbejdstagere i frontlinjen og den centrale rolle, som vandrende arbejdstagere spiller med hensyn til at levere tjenester i frontlinjen i EU, hvor der sker en hastig aldring af befolkningerne, og hvor i gennemsnit 13 % af de vigtigste arbejdstagere er indvandrere (13); der henviser til, at covid-19 i betydelig grad har påvirket migranter, deres familier, værtssamfund og hjemlande og også har forværret de eksisterende sårbarheder, som vandrende arbejdstagere og deres familier står over for i hele EU, hvilket hæmmer deres mobilitet, adgang til arbejdsmarkedet, ret til anstændige arbejdsforhold og adgang til social omsorg og sundhedspleje; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at covid-19-pandemien har fremhævet vores stærke afhængighed af arbejdstagere i frontlinjen og den centrale rolle, som vandrende arbejdstagere spiller med hensyn til at levere tjenester i frontlinjen i EU, hvor der sker en hastig aldring af befolkningerne, og hvor i gennemsnit 13 % af de vigtigste arbejdstagere er indvandrere (13); der henviser til, at covid-19 i betydelig grad har påvirket migranter, deres familier, værtssamfund og hjemlande og også har forværret de eksisterende sårbarheder, som vandrende arbejdstagere og deres familier står over for i hele EU, hvilket hæmmer deres mobilitet, adgang til arbejdsmarkedet, ret til anstændige arbejdsforhold og adgang til social omsorg og sundhedspleje;

| H. | der henviser til, at den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration styrker samarbejdet om migration og anerkender alle medlemsstaters fælles ansvar for at imødekomme hinandens behov og bekymringer med hensyn til migration og den overordnede forpligtelse til at respektere, beskytte og overholde alle migranters menneskerettigheder, uanset deres migrationsstatus, samtidig med at alle samfunds sikkerhed og velstand sikres; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration styrker samarbejdet om migration og anerkender alle medlemsstaters fælles ansvar for at imødekomme hinandens behov og bekymringer med hensyn til migration og den overordnede forpligtelse til at respektere, beskytte og overholde alle migranters menneskerettigheder, uanset deres migrationsstatus, samtidig med at alle samfunds sikkerhed og velstand sikres;

| 1. | tager udgangspunkt i princippet om, at migration er normal, og at folk hele tiden er i bevægelse; anerkender det bidrag, som tredjelandsstatsborgere yder til vores samfund, økonomier og kulturer, og understreger, at migration skal håndteres på velordnet, sikker og formelt korrekt vis; mener, at EU for at etablere nye veje for lovlig arbejdskraftmigration skal sætte ambitiøse og fremtidssikrede mål, samtidig med at der gøres effektiv brug af de eksisterende retlige og politiske rammer, og at de forbedres; |
| --- | --- |

1.

EU's nuværende lovgivningsmæssige ramme

| 2. | bemærker, at artikel 79 i TEUF indeholder bestemmelser om forvaltning af lovlig migration på EU-plan og forpligter medlemsstaterne til at udvikle en fælles indvandringspolitik, herunder fælles regler for indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere og definitioner af de rettigheder, de er omfattet af, når de opholder sig lovligt i Unionen, herunder betingelserne for retten til fri bevægelighed og ophold i andre medlemsstater; erkender, at artikel 79, stk. 5, i TEUF udtrykkeligt fastslår, at medlemsstaterne bevarer retten til at fastlægge antallet af tredjelandsstatsborgere, der kan indrejse fra tredjelande på deres område for at søge arbejde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger de positive virkninger af EU-rammen for lovlig arbejdskraftmigration, som Kommissionen konstaterede i sin kvalitetskontrol; bemærker, at der er en grad af harmonisering for så vidt angår betingelser, procedurer og rettigheder og øget retssikkerhed for tredjelandsstatsborgere, arbejdsgivere og lokale, regionale og nationale forvaltninger; bemærker endvidere fordelene ved denne harmonisering for konkurrencen på EU's arbejdsmarkeder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at en EU-tilgang til lovlig arbejdskraftmigration ikke automatisk udelukker behovet for nationale lovgivningsmæssige rammer; minder imidlertid om, at den eksisterende EU-ramme for lovlig migration til Unionen er fragmenteret, fokuserer på specifikke kategorier af arbejdstagere, primært arbejdstagere, der er beskæftiget i sektorer med høje lønninger, ikke behandler disse kategorier af arbejdstagere på samme måde, herunder ved at fastsætte forskellige niveauer af rettigheder, og giver mulighed for parallelle nationale lovgivningsmæssige rammer; understreger, at det nuværende asymmetriske kludetæppe af national lovgivning og EU-lovgivning, der ganske vist afspejler forskellene mellem de nationale arbejdsmarkeder, sætter disse nationale lovgivningsrammer i konkurrence med hinanden og EU-rammen, hvilket følgelig indebærer bureaukratiske procedurer for både potentielle arbejdstagere og arbejdsgivere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at en sådan tilgang kun tjener kortsigtede behov og ikke er i overensstemmelse med Unionens mål om en samlet tilgang til migrationspolitikken; er af den opfattelse, at lovlig arbejdskraftmigration, hvis den er veludformet og velforvaltet, kan være en kilde til velstand, innovation og vækst for både afsender- og modtagerlande; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver, at Kommissionen i forbindelse med sin kvalitetskontrol nåede frem til en lignende konklusion og påpegede behovet for at afhjælpe uoverensstemmelser, kløfter og mangler ved hjælp af en lang række foranstaltninger, herunder lovgivningsmæssige foranstaltninger; bemærker endvidere de gunstige virkninger af nye muligheder for lovlig arbejdskraftmigration med hensyn til at reducere irregulær migration, som er farlig for tredjelandsstatsborgere, der søger beskæftigelse i Unionen, og som kan have negative konsekvenser for medlemsstaternes arbejdsmarkeder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er klar over, at den nuværende EU-ramme for lovlig migration til dels blev udviklet for at forhindre udnyttelse af arbejdskraft og for at beskytte rettighederne for arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande; bemærker imidlertid, at de eksisterende direktiver kun har haft begrænset virkning på forebyggelsen af udnyttelse af arbejdskraft, og at vandrende arbejdstagere fortsat oplever ulige behandling og udnyttelse af arbejdskraft; opfordrer Unionen til at træffe samordnede foranstaltninger for at imødegå en sådan ulige behandling og udnyttelse; mener, at anvendelsen af tilladelser af begrænset varighed i tilfælde af udnyttelse er en god praksis, som bør fremmes i hele Unionen; understreger behovet for foranstaltninger til at forbedre tilgængeligheden og effektiviteten af tilsyn på arbejdspladsen; understreger, at der bør indføres effektive klagemekanismer for at beskytte alle vandrende arbejdstagere mod udnyttelse, i overensstemmelse med direktivet fra 2009 om sanktioner over for arbejdsgivere (14), som navnlig bør sikre effektiv adgang til domstolsprøvelse og klagemuligheder og dermed sikre lige vilkår; |
| --- | --- |

7.

Vedtagelse af en forenklet strategi

| 8. | påpeger, at den nuværende retlige ramme og medlemsstaternes forskelligartede gennemførelse af de eksisterende direktiver har resulteret i mange uoverensstemmelser for tredjelandsstatsborgere med hensyn til betingelserne for ligebehandling, indrejse og genindrejse, arbejdstilladelse, opholdsstatus, mobilitet inden for EU, socialsikringsordninger, anerkendelse af kvalifikationer og familiesammenføring; bemærker, at disse uoverensstemmelser kan være til hinder for integration; understreger desuden, at disse uoverensstemmelser også skaber vanskeligheder for virksomheder, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere (15), og for lokale myndigheder, som leverer integrationstjenester; opfordrer til, at der på nationalt plan formidles relevante oplysninger til virksomheder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger merværdien af at have en omfattende EU-ramme for lovlig migration som led i en helhedsorienteret tilgang til migration, da den giver muligheder gennem lovlige og sikre adgangsveje for arbejdsrelateret migration, der forbedrer tredjelandsstatsborgeres adgang til Unionens arbejdsmarked, fremmer en mere velordnet migration, tiltrækker arbejdstagere, studerende og virksomheder, som EU's arbejdsmarked og de nationale arbejdsmarkeder har brug for, bidrager til at underminere smugleres og menneskehandleres kriminelle forretningsmodel og sikrer, at arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande, behandles i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, forbedrer adgangen til ordentlige arbejdsbetingelser og fremmer integration på lige fod for mænd og kvinder; mener, at en sådan helhedsorienteret tilgang er til gavn for arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande, og deres familier, værtssamfund og hjemlande; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager, at en bedre og mere konsekvent gennemførelse af den nuværende lovgivningsmæssige ramme, en bedre håndhævelse af de rettigheder, der er fastsat i de eksisterende direktiver, og en bedre formidling af information med henblik på at øge bevidstheden om ansøgningsprocedurerne er de første praktiske skridt, der skal tages; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anbefaler, at den lovgivningsmæssige ramme forenkles og harmoniseres ved at ensrette bestemmelserne i de eksisterende direktiver om lovlig migration om ansøgningsprocedurer, begrundelser for indrejse og afslag, proceduremæssige garantier, ligebehandling, adgang til beskæftigelse, herunder retten til at skifte arbejdsgiver, familiesammenføring i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis og mobilitet inden for EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over Kommissionens planlagte revision af direktivet om en kombineret tilladelse; foreslår, at direktivets anvendelsesområde og anvendelse udvides for at nå ud til en bredere kategori af arbejdstagere; glæder sig endvidere over Kommissionens planlagte revision af direktivet om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding, som giver mulighed for at styrke mobiliteten samt forenkle og harmonisere procedurerne; ser frem til Kommissionens kommende gennemførelsesrapport om direktivet om sæsonarbejdere, som grundigt bør undersøge bestemmelserne om opholdsstatus, ligebehandling og den maksimale opholdsperiode; opfordrer Kommissionen til at overveje en lovgivningsmæssig revision af ovennævnte direktiv efter evalueringen; opfordrer Kommissionen til at foreslå passende lovgivningsmæssige foranstaltninger til forbedring af de eksisterende direktiver ved at tilpasse dem til de mest gunstige bestemmelser; |
| --- | --- |

12.

Forbedring af mobiliteten inden for EU

| 13. | fremhæver, at mobiliteten inden for EU for tredjelandsstatsborgere er et centralt element i EU's politik for lovlig migration, da den giver en klar merværdi, som ikke kan opnås på medlemsstatsplan; minder om, at arbejdskraftens frie bevægelighed bidrager til at matche efterspørgslen med udbuddet på EU's arbejdsmarkeder og i krisetider også kan bidrage til justeringer på arbejdsmarkedet og til den samlede økonomiske vækst; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke koordineringen mellem de nationale myndigheder med hensyn til ordninger for tredjelandsstatsborgeres mobilitet inden for EU; understreger behovet for at lette indsamlingen af data, statistikker og dokumentation, styrke udvekslingen af oplysninger, koordineringen og samarbejdet mellem de nationale myndigheder for at forbedre effektiviteten og virkningsfuldheden af den gældende EU-ret og for at udnytte EU-merværdien fuldt ud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at mere harmoniserede og fleksible regler, der fremmer mobiliteten inden for EU, ville være et incitament for tredjelandsstatsborgere, udgøre en positiv foranstaltning for arbejdsgivere og hjælpe medlemsstaterne med at udfylde hullerne på deres arbejdsmarkeder og sætte gang i deres økonomier; understreger endvidere, at mobilitet inden for EU ville give tredjelandsstatsborgere, der allerede befinder sig i EU, mulighed for at forbedre deres integrationsmuligheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at de nyligt vedtagne direktiver om studerende, forskere og virksomhedsinternt udstationerede giver mere vidtrækkende mobilitetsrettigheder til tredjelandsstatsborgere end de direktiver om lovlig migration, der tidligere er vedtaget, såsom det oprindelige direktiv om det blå EU-kort og direktivet om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anbefaler, at rettighederne til mobilitet inden for EU styrkes i de eksisterende direktiver om lovlig migration som et første skridt i retning af en forenkling; gentager, at Kommissionen bør foreslå passende lovgivningsmæssige foranstaltninger; |
| --- | --- |

17.

Oprettelse af en talentpulje

| 18. | understreger, at der er behov for nye værktøjer til at hjælpe med at matche arbejdsgivere med potentielle ansatte, afhjælpe mangler på arbejdsmarkedet og lette anerkendelse af formelle kvalifikationer opnået i et tredjeland og færdigheder på EU-niveau; fremhæver, at der er behov for bedre information om lovlig migration til EU for arbejdsgivere og tredjelandsstatsborgere, og at en struktureret og meningsfuld dialog med relevante tredjelande om lovlig migration skal intensiveres; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anbefaler, at der udvikles en EU-talentpulje og -matchingplatform, der skal fungere som en kvikskranke for arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande, arbejdsgivere i EU og nationale forvaltninger; noterer sig Kommissionens plan om at undersøge udviklingen af en sådan talentpulje; anbefaler, at dette bør omfatte alle beskæftigelsessektorer for lavtuddannede, mellem- og højtuddannede arbejdstagere samt lønnede og selvstændige arbejdstagere, herunder i små og mellemstore virksomheder og nystartede virksomheder; bemærker, at inddragelsen af offentlige arbejdsformidlinger, herunder på lokalt plan, i en sådan platform i både EU og oprindelseslandene kunne bidrage til at forbedre partnerskaber og opbygge tillid mellem medlemsstater og tredjelande, skabe et investeringsklima og reagere mere hensigtsmæssigt på beskæftigelsesbehov eller manglen på arbejdskraft; anbefaler, at det gøres lettere for tredjelande at deltage i en sådan talentpulje, f.eks. online eller via EU's og medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver, at en sådan EU-talentpulje kunne fungere som et vigtigt nyt redskab til at matche og forvalte udbuddet af færdigheder med de nationale arbejdsmarkeder, og at EU kunne spille en vigtig rolle med hensyn til at oprette, overvåge og føre tilsyn med et sådant redskab, herunder gennem finansiering og vidensdeling; anbefaler, at platformen bruges til at præcisere og bedre tilpasse kravene til uddannelse og erhvervsuddannelse for de deltagende medlemsstater og tredjelande; mener, at en harmoniseret ramme på EU-plan for ansøgninger, baseret på denne talentpulje, ville bidrage til at mindske bureaukratiet på medlemsstatsniveau; mener, at EU kan spille en vigtig rolle med at foretage en forudgående screening af kandidaternes kvalifikationer, sprogniveauer og færdigheder; understreger, hvor vigtig målrettet informationsformidling ville være for at gøre reklame for talentpuljen og matchingplatformen i tredjelande og i de deltagende medlemsstater; |
| --- | --- |

20.

| 21. | anbefaler, at vurderingen, den gensidige anerkendelse og certificeringen af eksamensbeviser, certifikater og andre faglige kvalifikationer, herunder formel og ikkeformel erhvervelse af færdigheder i tredjelande, gøres lettere, hurtigere, mere fair og strømlinet på tværs af medlemsstaterne ved at gennemføre hasteprocedurer og lette adgangen til information; mener, at dette ville styrke mobiliteten inden for EU; fremhæver, at den europæiske referenceramme for kvalifikationer udgør et godt grundlag for at knytte tredjelandes kvalifikationssystemer til en fælles EU-referenceramme; |
| --- | --- |

21.

| 22. | insisterer på, at medlemsstaterne straks indfører mekanismer og ordninger for validering af erhvervserfaring og ikkeformel og uformel læring i overensstemmelse med Rådets henstilling fra 2012 (16); understreger behovet for, at de nationale myndigheder udveksler bedste praksis; insisterer på vigtigheden af at inddrage relevante civilsamfundsorganisationer, arbejdsmarkedets parter og diasporanetværk og arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande, samt lokale myndigheder og internationale organisationer (navnlig Den Internationale Organisation for Migration (IOM), Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD)) i drøftelserne om definitionen af færdigheder, som bør omfatte oplæring på arbejdspladsen, uformelle kvalifikationer og arbejdserfaring; |
| --- | --- |

22.

Styrkelse af forbindelserne med tredjelande og styrkelse af lovlige migrationsveje

| 23. | understreger, at ordninger for arbejdskraftens mobilitet, i lyset af EU's aldrende befolkning og stadig mindre arbejdsstyrke, skal rumme potentiale til at styrke de europæiske arbejdsmarkeder og bidrage til økonomisk vækst; |
| --- | --- |

23.

| 24. | støtter globalt og regionalt samarbejde om migration som én måde til at styrke tilgængeligheden og fleksibiliteten af veje til lovlig migration; er fortsat overbevist om, at en styrkelse af relevante lovlige migrationskanaler ville bidrage til at mindske ulovlig migration, undergrave menneskesmuglernes forretningsmodel, mindske menneskehandel og udnyttelse af arbejdskraft, øge lige muligheder for alle arbejdstagere og bane en lovlig vej for dem, der overvejer at migrere til Unionen; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at regulere rekrutteringsbureauer, eventuelt gennem Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at en bredere dialog om migration, f.eks. gennem regelmæssige topmøder mellem EU og flere tredjelande, kunne gøre det lettere at opfylde behovene på EU's arbejdsmarkeder og udvikle afbalancerede partnerskaber, herunder på initiativ af virksomheder og civilsamfundet, som kan bidrage til at forberede integrationen af tredjelandsstatsborgere på arbejdsmarkedet i destinationslandet og fremme en holdbar overførsel af erhvervede færdigheder mellem oprindelses- og destinationslande; fremhæver, at der kunne findes inspiration i eksisterende kompetencebaserede aftaler om udvikling af talentpartnerskaber, der giver destinationslandet mulighed for at blive direkte involveret i udformningen af kvalifikationerne hos tredjelandsstatsborgere, der potentielt er interesserede i at migrere til EU, herunder ved at etablere uddannelsesfaciliteter og -programmer for tredjelande, og adressere behovet for gennemsigtighed i partnerskaber med tredjelande, bl.a. ved at inddrage arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger den vigtige rolle, som pengeoverførsler spiller, og de fordele, som sikker, lovlig og velordnet migration har for både afsender- og modtagerlande; støtter bestræbelserne på at løse problemerne med »hjerneflugt« og »hjernegevinst« ved yderligere at udvikle instrumenter, der giver mulighed for cirkulær migration; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at analysere fordelene og ulemperne ved eksisterende modeller, der anvendes af andre lande, såsom et pointbaseret system og modeller, som bygger på interessetilkendegivelser; anbefaler med henblik på at lette cirkulær migration en indførelse af foretrukken mobilitet og adgang til fornybare tilladelser, ret til genindrejse og en forlængelse af den tilladte fraværsperiode for tredjelandsstatsborgere, således at de kan vende tilbage til deres hjemlande; |
| --- | --- |

26.

Udvikling af EU's lovgivningsmæssige ramme

| 27. | minder om, at EU sakker bagud i den globale konkurrence om talenter; bemærker, at det eneste forslag vedrørende lovlig arbejdskraftmigration, som den tidligere Kommission fremsatte, var en revision af direktivet om det blå EU-kort; er fortsat fast besluttet på at få foretaget en meningsfuld og robust revision af direktivet om det blå EU-kort med henblik på at skabe merværdi i form af harmonisering, anerkendelse af færdigheder, en forenkling af procedurerne og øget mobilitet inden for EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger behovet for en struktureret dialog og høring af interessenter, herunder relevante civilsamfundsorganisationer, arbejdsmarkedets parter og diasporanetværk, arbejdstagere, som er statsborgere i tredjelande, og lokale myndigheder og internationale organisationer (navnlig IOM, ILO og OECD), i forbindelse med overvejelser om den fremtidige udvikling af EU's lovgivningsmæssige ramme; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at EU-politikker og nationale politikker om lovlig migration bør fokusere på at håndtere manglen på arbejdskraft og kvalifikationer; opfordrer med henblik herpå Kommissionen til at analysere ineffektivitet i arbejdsmarkedstest og ordninger for arbejdskraftmigration, der ikke svarer til de reelle behov på arbejdsmarkedet; anbefaler, at Unionen udvikler sin lovgivningsmæssige ramme med henblik på i højere grad at dække tredjelandsstatsborgere, der søger arbejde inden for lavt kvalificeret eller mellemkvalificeret beskæftigelse (17); |
| --- | --- |

29.

| 30. | bemærker, at tredjelandsstatsborgere ofte er beskæftiget i husholdningssektoren og sektoren for pleje i hjemmet (18); bemærker, at dette er en sektor, hvor de fleste arbejdstagere er kvinder; opfordrer EU og dets medlemsstater til at ratificere ILO-konvention nr. 189 om husarbejdere og til at sikre fuld anvendelse af beskæftigelsesstandarderne; opfordrer endvidere Kommissionen til at overveje lovgivningstiltag på dette område; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en EU-dækkende ordning for at tiltrække og lette selvstændiges, iværksætteres og nystartede virksomheders grænseoverskridende aktiviteter — med henblik på at fremme innovation — samt yngre tredjelandsstatsborgere uden formelle kvalifikationer, f.eks. gennem jobsøger- og uddannelsesvisa, under hensyntagen til Europass-platformen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/646 (19); |
| --- | --- |

31.

| 32. | erkender, at sektordirektiver hverken er en patentløsning på EU's arbejdsmarkedsbehov eller mere generelt på lovlig migration, og anerkender samtidig, at de fleste medlemsstater har nationale ordninger til at tiltrække arbejdsmigranter; mener, at EU på mellemlang sigt skal bevæge sig væk fra en sektorspecifik tilgang og vedtage en indvandringskodeks, som fastsætter brede regler for indrejse og ophold for alle tredjelandsstatsborgere, der søger beskæftigelse i Unionen, og som harmoniserer de rettigheder, som disse tredjelandsstatsborgere og deres familier nyder godt af; |
| --- | --- |

32.

| 33. | påpeger, at et sådant overordnet retsinstrument ville tage hånd om problemet med det nuværende kludetæppe af procedurer, fjerne de forskellige krav, der er fastsat i medlemsstaterne, og tilvejebringe den nødvendige forenkling og harmonisering af reglerne uden forskelsbehandling af nogen beskæftigelsessektor eller arbejdstagertype; mener endvidere, at et sådant instrument ville lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem EU og tredjelande; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 9.

(2)  PE573.223v01-00.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0176.

(4)  EUT L 186 af 11.7.2019, s. 21.

(5)  EUT L 155 af 18.6.2009, s. 17.

(6)  EUT L 343 af 23.12.2011, s. 1.

(7)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 375.

(8)  EUT L 157 af 27.5.2014, s. 1. Virksomhedsinternt udstationerede er udstationeret fra en virksomhed, der er etableret uden for EU, til en enhed, der tilhører samme koncern, der er etableret i EU.

(9)  EUT L 132 af 21.5.2016, s. 21.

(10)  Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring (EUT L 251 af 3.10.2003, s. 12).

(11)  Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (EUT L 16 af 23.1.2004, s. 44).

(12)  Temaafdeling C's undersøgelser af nye muligheder for lovgivning om arbejdskraftmigration til EU og om EU's samarbejde med tredjelande på migrationsområdet.

(13)  Fasani, F. og Mazza, J., »Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe's COVID-19 Response«, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021.

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/52/EF af 18. juni 2009 om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (EUT L 168 af 30.6.2009, s. 24).

(15)  Kvalitetskontrollen indkredsede følgende hovedområder, der havde flest problemer med intern sammenhæng: ansøgningsprocedurer, indrejse- og opholdsbetingelser (herunder begrundelser for afvisning og tilbagetrækning), betingelser for ligebehandling, mobilitet inden for EU og familiesammenføring.

(16)  Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1).

(17)  Det Europæiske Migrationsnetværk, »Determining labour shortages and the need for labour migration from third countries in the EU«, Europa-Kommissionen, Bruxelles, 2015.

(18)  Se også: EPRS, »The cost of non-Europe in the area of legal migration«, Europa-Parlamentet, Bruxelles, 2019, s. 21-22.

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/646 af 18. april 2018 om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) (EUT L 112 af 2.5.2018, s. 42).

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/204 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/204

---

P9_TA(2021)0261

Europas digitale fremtid: digitalt indre marked og anvendelse af AI for de europæiske forbrugere

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om Europas digitale fremtid i støbeskeen: fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked og forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere (2020/2216(INI))

(2022/C 15/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 19. februar 2020 om kunstig intelligens — en europæisk tilgang til ekspertise og tillid (COM(2020)0065),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 19. februar 2020 om de konsekvenser, som kunstig intelligens, tingenes internet og robotteknologi vil have for sikkerhed og erstatningsansvar (COM(2020)0064),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »Påpegning og håndtering af hindringer for det indre marked«, (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »Påpegning og håndtering af hindringer for det indre marked«, (COM(2020)0093),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »Langsigtet handlingsplan for bedre gennemførelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked« (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »Langsigtet handlingsplan for bedre gennemførelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked« (COM(2020)0094),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2020 med titlen »En ny forbrugerdagsorden — styrkelse af forbrugernes stilling med henblik på at opnå en bæredygtig genopretning« (COM(2020)0696), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2020 med titlen »En ny forbrugerdagsorden — styrkelse af forbrugernes stilling med henblik på at opnå en bæredygtig genopretning« (COM(2020)0696),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. april 2018 med titlen »Kunstig intelligens for Europa« (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. april 2018 med titlen »Kunstig intelligens for Europa« (COM(2018)0237),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet med titlen »Shaping the digital transformation in Europe« (Den digitale transformation i Europa i støbeskeen) fra februar 2020, som blev udarbejdet af McKinsey & Company for Kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet med titlen »Shaping the digital transformation in Europe« (Den digitale transformation i Europa i støbeskeen) fra februar 2020, som blev udarbejdet af McKinsey & Company for Kommissionen (1),

| — | der henviser til rapporterne fra Digital Economy and Society Index (Indekset for den digitale økonomi og det digitale samfund) fra 2020 og til resultaterne af særnummeret af Eurobarometerresultater om »Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives« (Holdninger til digitaliseringens følger for dagligdagen) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra Digital Economy and Society Index (Indekset for den digitale økonomi og det digitale samfund) fra 2020 og til resultaterne af særnummeret af Eurobarometerresultater om »Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives« (Holdninger til digitaliseringens følger for dagligdagen) (2),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 9. juni 2020 om Europas digitale fremtid i støbeskeen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 9. juni 2020 om Europas digitale fremtid i støbeskeen,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 om »En europæisk strategi for data« (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 om »En europæisk strategi for data« (COM(2020)0066),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (direktivet om elektronisk handel) (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 (direktivet om urimelig handelspraksis) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 (direktivet om urimelig handelspraksis) (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om »På vej mod en akt for det digitale indre marked« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om »På vej mod en akt for det digitale indre marked« (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/302 af 28. februar 2018 om imødegåelse af uberettiget geoblokering og andre former for forskelsbehandling på grundlag af kundernes nationalitet, bopæl eller hjemsted i det indre marked og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og (EU) 2017/2394 og af direktiv 2009/22/EF (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/302 af 28. februar 2018 om imødegåelse af uberettiget geoblokering og andre former for forskelsbehandling på grundlag af kundernes nationalitet, bopæl eller hjemsted i det indre marked og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 og (EU) 2017/2394 og af direktiv 2009/22/EF (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 af 2. oktober 2018 om oprettelse af en fælles digital portal, der giver adgang til oplysninger, procedurer og bistands- og problemløsningstjenester, og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 af 2. oktober 2018 om oprettelse af en fælles digital portal, der giver adgang til oplysninger, procedurer og bistands- og problemløsningstjenester, og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2161 af 27. november 2019 om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF, 2005/29/EF og 2011/83/EU, for så vidt angår bedre håndhævelse og modernisering af EU-reglerne om forbrugerbeskyttelse (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2161 af 27. november 2019 om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF, 2005/29/EF og 2011/83/EU, for så vidt angår bedre håndhævelse og modernisering af EU-reglerne om forbrugerbeskyttelse (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (14),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (15),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 af 20. juni 2019 om fremme af retfærdighed og gennemsigtighed for brugere af onlineformidlingstjenester (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 af 20. juni 2019 om fremme af retfærdighed og gennemsigtighed for brugere af onlineformidlingstjenester (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. februar 2020 om automatiserede beslutningsprocesser: sikring af forbrugerbeskyttelse og fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. februar 2020 om automatiserede beslutningsprocesser: sikring af forbrugerbeskyttelse og fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om retsakten om digitale tjenester: forbedring af det indre markeds funktionsmåde (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om retsakten om digitale tjenester: forbedring af det indre markeds funktionsmåde (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 om intellektuel ejendomsret i forbindelse med udvikling af teknologier vedrørende kunstig intelligens (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 om intellektuel ejendomsret i forbindelse med udvikling af teknologier vedrørende kunstig intelligens (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en ramme for etiske aspekter af kunstig intelligens, robotteknologi og relaterede teknologier (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en ramme for etiske aspekter af kunstig intelligens, robotteknologi og relaterede teknologier (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en civilretlig erstatningsansvarsordning for kunstig intelligens (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en civilretlig erstatningsansvarsordning for kunstig intelligens (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 med titlen »Styrkelse af det indre marked: fremtiden for den frie bevægelighed for tjenesteydelser« (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 med titlen »Styrkelse af det indre marked: fremtiden for den frie bevægelighed for tjenesteydelser« (22),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelserne fra Udvalget om International Handel, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Retsudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udvalget om International Handel, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Retsudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0149/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0149/2021),

| A. | der henviser til, at der stadig er hindringer på det digitale indre marked, og at disse hindringer er nødt til at blive fjernet for at realisere markedets fulde potentiale, og til, at en fælles EU-tilgang, der er menneskecentreret, er afgørende for dets succes; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der stadig er hindringer på det digitale indre marked, og at disse hindringer er nødt til at blive fjernet for at realisere markedets fulde potentiale, og til, at en fælles EU-tilgang, der er menneskecentreret, er afgørende for dets succes;

| B. | der henviser til, at digitaliseringen har potentiale til at tilføre betydelig værdi til det indre marked som helhed og er vigtig for såvel europæiske forbrugere som traditionelle og utraditionelle sektorer og kan være en konkurrencefordel på det globale marked; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at digitaliseringen har potentiale til at tilføre betydelig værdi til det indre marked som helhed og er vigtig for såvel europæiske forbrugere som traditionelle og utraditionelle sektorer og kan være en konkurrencefordel på det globale marked;

| C. | der henviser til, at det digitale indre marked udgør forskellige udfordringer for traditionelle markeder, og at princippet om, at »hvad der er ulovligt offline, er ulovligt online«, bør respekteres; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det digitale indre marked udgør forskellige udfordringer for traditionelle markeder, og at princippet om, at »hvad der er ulovligt offline, er ulovligt online«, bør respekteres;

| D. | der henviser til, at kunstig intelligens/AI i et vist omfang allerede er underlagt eksisterende lovgivningsmæssige krav; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kunstig intelligens/AI i et vist omfang allerede er underlagt eksisterende lovgivningsmæssige krav;

| E. | der henviser til, at det er nødvendigt at opbygge offentlighedens tillid til kunstig intelligens ved som standard at indbygge fuldstændig respekt for grundlæggende rettigheder, forbrugerbeskyttelse, databeskyttelse og sikkerhed deri og at fremme innovation i Europa; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er nødvendigt at opbygge offentlighedens tillid til kunstig intelligens ved som standard at indbygge fuldstændig respekt for grundlæggende rettigheder, forbrugerbeskyttelse, databeskyttelse og sikkerhed deri og at fremme innovation i Europa;

| F. | der henviser til, at hvidbogen om kunstig intelligens anerkendte landbruget som en af de sektorer, hvor kunstig intelligens kan øge effektiviteten, og at et af de generelle mål for den fremtidige fælles landbrugspolitik er at fremme intelligent landbrug; der henviser til, at AI-forskning og arbejde inden for landbrug og dyrehold har potentiale til at øge sektorens tiltrækningskraft for yngre mennesker og til at forbedre såvel landbrugets resultater på områder med naturlige begrænsninger som dyrevelfærd og produktivitet; der henviser til fra jord til bord-strategien og biodiversitetsstrategien, der er fastlagt for at hjælpe landbrugere med at dyrke kvalitetsprodukter og reducere både tab af næringsstoffer og brugen af pesticider og gødning inden 2030; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at hvidbogen om kunstig intelligens anerkendte landbruget som en af de sektorer, hvor kunstig intelligens kan øge effektiviteten, og at et af de generelle mål for den fremtidige fælles landbrugspolitik er at fremme intelligent landbrug; der henviser til, at AI-forskning og arbejde inden for landbrug og dyrehold har potentiale til at øge sektorens tiltrækningskraft for yngre mennesker og til at forbedre såvel landbrugets resultater på områder med naturlige begrænsninger som dyrevelfærd og produktivitet; der henviser til fra jord til bord-strategien og biodiversitetsstrategien, der er fastlagt for at hjælpe landbrugere med at dyrke kvalitetsprodukter og reducere både tab af næringsstoffer og brugen af pesticider og gødning inden 2030;

| G. | der henviser til, at den digitale omstilling kræver øget investering i centrale katalysatorer af den digitale økonomi og koordinering med grønne omstillingspolitikker; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den digitale omstilling kræver øget investering i centrale katalysatorer af den digitale økonomi og koordinering med grønne omstillingspolitikker;

| H. | der henviser til, at kunstig intelligens byder på mange fordele, men også indebærer visse risici; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kunstig intelligens byder på mange fordele, men også indebærer visse risici;

| I. | der henviser til, at EU's medlemsstater og institutioner i henhold til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den Europæiske Menneskerettighedskonvention er forpligtede til at sikre, at alle personers ret til privatlivets fred, databeskyttelse, ytringsfrihed og forsamlingsfrihed, ikkeforskelsbehandling, værdighed og andre grundlæggende rettigheder ikke uretmæssigt begrænses af nye og fremspirende teknologier; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's medlemsstater og institutioner i henhold til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den Europæiske Menneskerettighedskonvention er forpligtede til at sikre, at alle personers ret til privatlivets fred, databeskyttelse, ytringsfrihed og forsamlingsfrihed, ikkeforskelsbehandling, værdighed og andre grundlæggende rettigheder ikke uretmæssigt begrænses af nye og fremspirende teknologier;

| J. | der henviser til, at brugen af kunstig intelligens også indebærer risici og giver anledning til bekymring hvad angår etik, omfang og gennemsigtighed i forbindelse med indsamling, anvendelse og udbredelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at brugen af kunstig intelligens også indebærer risici og giver anledning til bekymring hvad angår etik, omfang og gennemsigtighed i forbindelse med indsamling, anvendelse og udbredelse af personoplysninger;

Del 1: Fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked

| 1. | mener, at EU's digitale politik bør skabe og støtte de centrale forudsætninger, der er nødvendige for, at de europæiske offentlige og private sektorer kan være de førende i verden inden for troværdig, menneskecentreret digital innovation; mener, at det digitale indre marked er en af disse forudsætninger og handler om at sikre nye teknologiers fulde potentiale ved at fjerne uberettigede nationale hindringer, etablere retssikkerhed for forbrugere og virksomheder og dermed gavne de europæiske borgere og styrke konkurrenceevnen; mener, at en bedre organiseret og fælles europæisk tilgang til markedsintegration og -harmonisering kan bidrage til dette resultat; mener, at der er behov for yderligere foranstaltninger på både medlemsstats- og EU-niveau for at opnå dette; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger betydningen af et fuldt funktionsdygtigt digitalt indre marked til gavn for forbrugere og virksomheder og anmoder om, at SMV'er støttes i deres digitale omstilling, samt forventer, at Kommissionen indfører et sundhedstjek i henseende til SMV'er, inden den fremsætter lovgivningsforslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at EU's tilgang til digitalisering skal være i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, forbrugerbeskyttelses-, teknologineutralitets-, netneutralitets- og databeskyttelsesbestemmelser, inklusivitet og ikkeforskelsbehandling; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at digitalisering og fremspirende teknologier såsom kunstig intelligens kan bidrage til at nå målsætningerne for EU's industristrategi og dets grønne pagt og til at overvinde nogle af de vanskeligheder, som covid-19-krisen har forårsaget; mener endvidere, at en gensidigt forstærkende politisk tilgang til den grønne pagt, industristrategien og digitaliseringen vil kunne bidrage til opnåelse af målsætningerne for dem og samtidig fremme EU's teknologiske førerposition; fremhæver potentialet i digitale løsninger såsom telearbejde og AI-applikationer til at støtte mennesker med handicaps deltagelse i det digitale indre marked; mener, at covid-19-krisen også giver mulighed for at fremskynde digitaliseringen, og at den digitale omstilling skal tjene offentlighedens interesse som helhed; mener, at den digitale omstilling vil kunne bidrage til at opfylde behovene i byområder, landdistrikter og isoleret beliggende områder i EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker de nye teknologiers potentiale for omstillingen til en cirkulær og bæredygtig økonomi, ved at de letter indførelsen af cirkulære forretningsmodeller, fremmer energieffektiviteten i databehandlings- og lagringssystemer og bidrager til mere bæredygtige værdikæder samt optimerer ressourceanvendelsen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte udbredelsen og udviklingen af bæredygtig teknologi i forbindelse med virkeliggørelsen af den grønne pagt, herunder ved at vurdere de miljømæssige virkninger af datadeling og de infrastrukturer, der er nødvendige for at sikre en bæredygtig digital udbredelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at muligheden for at dele og få adgang til væsentlige og veldefinerede datasæt vil være afgørende i relation til at udnytte potentialet i den grønne pagt fuldt ud; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvilke datasæt der er væsentlige til det formål; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at praksis, der underminerer forbrugerrettigheder, databeskyttelse og arbejdstagerrettigheder, bør afskaffes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at Kommissionen bør vælge en afbalanceret, fremtidssikret og evidensbaseret tilgang til lovgivning baseret på nærhedsprincippet, der skaber et digitalt indre marked, som sikrer levering af offentlige tjenester, er konkurrencedygtigt, fair, tilgængeligt, teknologineutralt, innovationsvenligt, forbrugervenligt, menneskecentreret og pålideligt, og som opbygger et sikkert datasamfund og en sikker dataøkonomi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at der bør gælde lige vilkår med hensyn til beskatning af den digitale økonomi og den traditionelle økonomi, ved hjælp af at man finder frem til en fælles forståelse af, hvor værdien skabes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | påpeger, at SMV'er og andre økonomiske aktører, hvor det er relevant, kan drage fordel af samarbejdsmodeller såsom open source og open software afhængigt af forskellige situationer eller sammenhænge ved at tage hensyn til de potentielle fordele, cybersikkerhed, privatlivets fred og databeskyttelse og med forbehold af gældende lovgivning; mener, at dette kan bidrage til at opnå europæisk strategisk autonomi på det digitale område; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at holde sig inden for sine vejledende principper i sine fremtidige lovgivningsforslag og til at undgå fragmentering af det digitale indre marked, fjerne eventuelle eksisterende uberettigede hindringer og unødvendige administrative krav, støtte innovation, navnlig for SMV'er, og gøre brug af passende incitamenter, der skaber lige vilkår og lige adgang til investeringsmuligheder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beder Kommissionen om at sikre reel og effektiv håndhævelse af både nuværende og nye lovgivningsmæssige krav; mener, at håndhævelsen skal kunne fungere effektivt på tværs af grænser og sektorer, med større samarbejde mellem myndighederne og med passende hensyntagen til hver enkelt myndigheds ekspertise og relevante kompetence; mener, at Kommissionen bør sørge for en vejledende ramme for at sikre koordinering i forbindelse med eventuelle nye reguleringsmæssige krav til kunstig intelligens eller relaterede områder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at sigte efter både innovationsvenlige og forbrugervenlige lovgivningsmæssige rammer, der styrker den finansielle og institutionelle støtte til den europæiske digitale økonomi i tæt koordinering med medlemsstater og interessenter via foranstaltninger, som f.eks. består i at: investere i uddannelse, forskning og udvikling, støtte kommercielle innovationer i Europa, tilvejebringe øget og bredere adgang til letlæselige, interoperable erhvervsmæssige og offentlige data af høj kvalitet, opbygge digital infrastruktur, øge den generelle tilgængelighed af digitale færdigheder i befolkningen, fremme teknologisk lederskab for erhvervsmiljøet og skabe forholdsmæssige og harmoniserede lovgivningsmæssige rammer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er af den opfattelse, at intelligente offentlige indkøb, f.eks. via den europæiske GovTech-platform, kan spille en rolle med hensyn til at støtte den digitale udvikling i hele EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at det er nødvendigt med betydelig investeringer og samarbejde mellem den offentlige og den private sektor inden for kunstig intelligens og andre nye, centrale teknologier; glæder sig over anvendelsen af EU's finansieringsprogrammer til at støtte digitaliseringen af vores samfund og erhvervssektor, for så vidt som de er baseret på principperne om effektivitet, gennemsigtighed og inklusion; opfordrer til en koordineret gennemførelse af de forskellige fonde for at maksimere synergierne mellem programmerne; foreslår en strategisk prioritering af midlerne for at opbygge den nødvendige digitale infrastruktur; opfordrer til, at NextGenerationEU samt offentlige og private finansieringskilder øger investeringen, så den afspejler EU's ambition om at blive førende på teknologiområdet globalt set, udvikle sin forskning og viden og høste alle digitaliseringens fordele for alle i samfundet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at kunstig intelligens udgør en særlig udfordring for SMV'er, og at unødvendige komplekse lovgivningsmæssige krav kan påvirke deres konkurrenceevne uforholdsmæssigt meget; mener endvidere, at omstillingen til AI-løsninger bør være til hjælp for disse virksomheder, og at ny lovgivning for anvendelse af AI ikke må skabe ubegrundede administrative byrder, idet de bringer deres konkurrenceevne på markedet i fare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at sikre bredere koordinering af investeringerne i NextGenerationEU-genopretningsplanen; opfordrer Kommissionen til at foreslå konkrete foranstaltninger inden for rammerne af denne plan med det formål at støtte teknologier og infrastruktur i EU med stor effekt såsom kunstig intelligens, højtydende databehandling, kvantedatabehandling, cloudinfrastruktur, platforme, intelligente byer, 5G og fiberinfrastruktur; |
| --- | --- |

18.

| 19. | minder om, at SMV'erne er rygraden i Europas økonomi og har behov for særlig støtte fra EU's finansieringsprogrammer for at gennemføre den digitale omstilling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres støtte til startup-virksomheder samt mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder ved hjælp af programmet for det indre marked, digitale innovationsknudepunkter og genopretnings- og resiliensfaciliteten i deres udvikling og anvendelse af digitale teknologier med henblik på at fremme den digitale omstilling yderligere og derved gøre det muligt for dem at udvikle deres digitale potentiale og konkurrenceevne fuldt ud til gavn for vækst og beskæftigelse i Europa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at der er en betydelig mangel på europæisk venture- og seed-kapital og på investering i private equity set i forhold til andre markeder; mener, at dette ofte resulterer i, at europæiske startup-virksomheder opskalerer på markeder i tredjelande frem for at udvide i EU; mener, at dette gør, at den bredere europæiske økonomi ikke opnår helt så mange afsmittende fordele fra venture-foretagender, som har sin oprindelse i Europa; fremhæver såvel den uforholdsmæssigt store rolle, som offentlige enheder spiller i forbindelse med den nuværende finansiering af innovation og forskning, som de betydelige forskelle i økosystemer for nystartede virksomheder og tilgængelig finansiering fra medlemsstater til medlemsstat; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå en omfattende europæisk tilgang med sigte på at udvide omfanget af kapitalkilder til teknologiinvesteringer i EU, herunder initiativer til at støtte investeringer fra erhvervsengle blandt ledere i den europæiske private sektor, såvel som på at sikre tilgængeligheden af venture- og seed-kapital for europæiske virksomheder og startup-virksomheder; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at programmet for et digitalt Europa samt programmerne Horisont Europa og Connecting Europe er nødvendige for at fremme den digitale omstilling i Europa og bør modtage tilstrækkelig finansiering; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at disse programmer udrulles hurtigst muligt; minder om, at medlemsstaterne skal overholde deres forpligtelse i henhold til Europa 2020-strategien om at investere 3 % af deres BNP i forskning og udvikling; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at arbejde for at positionere EU som leder inden for processen til indførelse og standardisering af nye teknologier og derved sikre, at kunstig intelligens er menneskecentreret og overholder europæiske værdier, grundlæggende rettigheder og normer; fremhæver behovet for at arbejde sammen med standardiseringsorganisationer, branchen såvel som med internationale partnere om at fastsætte globale standarder i lyset af, at teknologisk lederskab og udvikling af natur er globale; anser anvendelsen af CEN's aftale om workshopper på visse områder såsom kunstig intelligens og nye fremspirende teknologier som en måde, hvorpå effektiviteten i forbindelse med udarbejdelse af harmoniserede standarder kan øges; |
| --- | --- |

22.

| 23. | støtter Kommissionens mål om at øge tilgængeligheden og udvekslingen af andre data end personoplysninger for at styrke Europas økonomi; mener, at der i forbindelse med opfyldelsen af dette mål bør tages hensyn til de risici, der er forbundet med øget adgang til andre data end personoplysninger, såsom deanonymisering af data; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at der er behov for at skabe incitamenter til at give adgang til flere data for SMV'er, og opfordrer til, at incitamenter, der skal give SMV'er adgang til andre oplysninger end personoplysninger, som er produceret af andre private interessenter i en frivillig og gensidigt fordelagtig proces, for at overholde alle nødvendige sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 samt den retlige ramme for immaterielle rettigheder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker, at offentlige virksomheder i forbindelse med opfyldelsen af offentlige tjenesteydelser eller i forbindelse med offentlige indkøbskontrakter genererer, indsamler og behandler en betydelig mængde andre data end personoplysninger, der repræsenterer en betydelig værdi i kraft af kommerciel videreanvendelse af dataene og deres gavn for samfundet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre sådanne data mere bredt tilgængelige for videreanvendelse i almenhedens interesse med henblik på at fremme målene i direktivet om åbne data; |
| --- | --- |

25.

| 26. | erindrer om, at vi har behov for en dataøkonomi, som fungerer for hele EU, da den er en central katalysator af digitalisering; mener, at et højt databeskyttelsesniveau for pålidelig kunstig intelligens vil kunne hjælpe med til at øge forbrugertilliden; mener, at det er vigtigt for EU at garantere en høj grad af kontrol fra kunder og, hvor det er relevant, forbrugere over deres data og samtidig hermed at sikre de højeste standarder for beskyttelse af personoplysninger, med klare og velafbalancerede regler vedrørende immaterielle rettigheder, men mener også, at det er afgørende at bevare åbenheden over for tredjelande, og at den fri bevægelighed for andre data end personoplysninger på tværs af grænserne er vigtig; |
| --- | --- |

26.

| 27. | noterer sig retsakten om digitale tjenester og retsakten om digitale markeder og tror, at de kan bidrage til at støtte innovationen, garantere et højt niveau for forbrugerbeskyttelse og forbedre brugernes rettigheder, tillid og sikkerhed online; understreger, at det er nødvendigt at sikre, at det europæiske marked forbliver aktivt og yderst konkurrencedygtigt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | påpeger, at forbrugerbeskyttelse generelt bør spille en vigtig rolle i retsakten om digitale tjenester, og er overbevist om, at stærkere gennemsigtighed og due diligence for onlinemarkedspladser vil øge produkternes sikkerhed og derfor styrke forbrugernes tillid til onlinemarkedspladser; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fremhæver derfor, at det er nødvendigt med et klart ansvar for onlinemarkedspladser baseret på proportionalitetsprincippet; fremhæver, at indholdshostingplatformes ansvar for de varer, der sælges eller annonceres på dem, bør præciseres for at lukke det juridiske hul, hvor købere ikke opnår den erstatning, som de er berettiget til i henhold til loven eller aftalen om levering af varer, f.eks. fordi det ikke er muligt at identificere den primære sælger, i hvilken forbindelse der gøres opmærksom på f.eks. »kend din kunde«-forretningsprincippet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hilser den nye forbrugerdagsorden, som Kommissionen har foreslået, velkommen, og opfordrer Kommissionen til at ajourføre forbrugerbeskyttelseslovgivningen, hvor det er passende, så den tager bedre hensyn til nye teknologiers virkninger og de mulige ulemper for forbrugerne, navnlig for de mest sårbare grupper, såvel som til covid-19-pandemiens virkninger; mener, at de europæiske forbrugere bør sættes i stand til at spille en aktiv rolle i den digitale omstilling, og at forbrugernes tillid og indførelsen af digitale teknologier afhænger af, at deres rettigheder beskyttes under alle omstændigheder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at uberettiget geoblokering af onlinetjenester udgør en væsentlig hindring for det indre marked og en uretfærdig forskelsbehandling af europæiske forbrugere; noterer sig Kommissionens første kortsigtede revision af forordningen om geoblokering og opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte sin vurdering og til at indgå i en dialog med interessenterne under hensyntagen til den stigende efterspørgsel efter grænseoverskridende adgang til audiovisuelle tjenester med henblik på at fremme udbredelsen af kvalitetsindhold i hele EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | gentager den grundlæggende EU-ret til privatlivets fred og til beskyttelse af personoplysninger, herunder bl.a. det udtrykkelige informerede samtykke som nedfældet i den generelle forordning om databeskyttelse; påpeger, at samtykke bør være baseret på forståelige og lettilgængelige oplysninger om, hvordan personoplysningerne vil blive anvendt og behandlet, og at dette også bør respekteres, når der benyttes algoritmer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | glæder sig over den nye EU-strategi for cybersikkerhed i det digitale årti, som er uundværlig for at sikre borgernes tillid og for, at borgerne fuldt ud får gavn af innovation, konnektivitet og automatisering i den digitale omstilling, samtidig med at de grundlæggende rettigheder beskyttes, og opfordrer til effektiv og hurtig gennemførelse af de beskrevne foranstaltninger; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til straks at gennemføre den europæiske retsakt om tilgængelighed med henblik på effektivt at fjerne hindringer for borgere med handicap og sikre, at der er tilgængelige digitale tjenester til rådighed samt at de forhold, under hvilke de stilles til rådighed, er bæredygtige med sigte på at opnå et fuldt ud inkluderende og tilgængeligt digitalt indre marked, som sikrer ligebehandling og inklusion af alle mennesker med handicap; opfordrer medlemsstaterne til at udvide anvendelsesområdet for direktivet om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer udvides til også at omfatte områder, som er åbne for offentlighedens brug, navnlig i sundheds- transport-, post- eller telekommunikationssektoren (23); |
| --- | --- |

34.

Del 2: Forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere

| 35. | er af den faste overbevisning, at kunstig intelligens, hvis den udvikles i overensstemmelse med gældende lovgivning, har potentiale til at forbedre visse områder for de europæiske borgere og giver betydelige fordele og betydelig værdi for økonomien, sikkerhed og tryghed, uddannelse, sundhedspleje, transport og miljøet; mener, at sikkerhed, tryghed, inklusivitet, ikkeforskelsbehandling, tilgængelighed og retfærdighed ved AI-drevne produkter og tjenester skal sikres, navnlig for grupper af forbrugere, der anses for at være i sårbare situationer, således at ingen lades i stikken, og at fordelene ved disse produkter bør være tilgængelige i hele samfundet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | anerkender, at for at vi kan drage fordel af kunstig intelligens, er Kommissionen, medlemsstaterne, den private sektor, civilsamfundet og forskersamfundet alle nødt til at samarbejde reelt for at skabe et økosystem for sikker menneskecentreret kunstig intelligens, som vil gavne hele samfundet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | bemærker, at selv om kunstig intelligens rummer et godt potentiale, kan den også indebære visse store risici på grund af problemer i form af f.eks. forudindtagethed og uigennemsigtighed; mener, at disse risici kan blive en realitet alt afhængigt af den specifikke sammenhæng og de tilfælde, hvor kunstig intelligens benyttes; opfordrer til, at sporingsmekanismerne i AI-baserede systemer bliver gennemsigtige og kan revideres, hvis den skulle vise sig at have forårsaget alvorlig skade; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mener, at bortset fra visse hindringer for udviklingen, vedtagelsen og den effektive regulering af digitale teknologier i EU, kan manglende forbrugertillid forsinke udbredelsen af kunstig intelligens; henleder opmærksomheden på, at borgerne ikke altid forstår de processer, hvorigennem avancerede algoritmiske systemer og systemer for kunstig intelligens træffer beslutninger; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at forbrugerne har behov for en tydelig og forudsigelig retlig ramme i tilfælde af produktfejl; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til løbende at forbedre den del af den offentlige forvaltning, der er ansvarlig for at gennemføre fremtidig lovgivning om kunstig intelligens; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hilser Kommissionens hvidbog om kunstig intelligens velkommen og opfordrer Kommissionen til at udvikle en fælles EU-lovramme for kunstig intelligens, som er centreret omkring mennesker, risikobaseret, klar og fremtidssikret; mener, at dette er nødvendigt for at føre tilsyn med automatiske beslutningsprocesser, og at dette bør supplere eksisterende lovgivning, der er relevant for kunstig intelligens, og sikre, at den står i et rimeligt forhold til risikoniveauet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger, at det er nødvendigt at sikre, at der i passende omfang føres menneskelig kontrol med den beslutningstagning, der sker på grundlag af algoritmer, og at der er indført passende og effektive klagemuligheder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger vigtigheden af at styrke forbrugernes stilling med grundlæggende uddannelse og færdigheder i relation til kunstig intelligens, hvilket vil gøre det muligt for dem at udnytte disse teknologier bedre og samtidig hermed beskytte sig selv mod eventuelle trusler; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bemærker, at selv om kunstig intelligens allerede i varierende grad er underlagt den nuværende EU-lovgivning, rejser kunstig intelligens nye og fortsat uafklarede retlige spørgsmål, som påvirker forbrugerne, og anmoder derfor Kommissionen om at udstede klar vejledning vedrørende funktionen og synergien mellem eksisterende relevant lovgivning og foreslåede nye foranstaltninger for at udfylde de eksisterende juridiske tomrum og opnå en forholdsmæssig og konsekvent retlig ramme; mener, at det er vigtigt at samarbejde mellem medlemsstaterne for at styrke det digitale indre marked; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre et tæt samarbejde i forbindelse med håndhævelse af lovrammen med henblik på at forhindre et fragmenteret indre marked; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mener, at kunstig intelligens er en teknologi i hastig udvikling, hvilket nødvendiggør effektiv lovgivning, og ikke blot retningslinjer, og at en sådan lovgivning skal være baseret på principper og proportionalitet; mener, at kunstig intelligens i dette øjemed skal defineres bredt, således at enhver form for regulering på tværs af forskellige sektorer fortsat kan være fleksibel og tilpasningsegnet for at tage hensyn til den fremtidige udvikling og i tilstrækkelig grad tage højde for de forskellige risikoniveauer i forbindelse med AI-anvendelser, der skal defineres yderligere inden for de sektorspecifikke rammer; mener, at den fremtidige regulering i tilstrækkelig grad skal afspejle, i hvilket omfang de formodede risici ved kunstig intelligens opstår i praksis i forbindelse med de forskellige former for anvendelse og udbredelse af kunstig intelligens; |
| --- | --- |

46.

| 47. | påpeger, at anvendelsen af selvlærende algoritmer giver virksomhederne mulighed for at få et omfattende indblik i forbrugernes personlige forhold og adfærdsmønstre; opfordrer således Kommissionen til at sikre omfattende regulering af AI-teknologier for at undgå en urimelig eller krænkende anvendelse af sådanne systemer; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at formålet med en lovramme for kunstig intelligens bør være at skabe et indre marked for pålidelige og sikre produkter, applikationer og tjenester, der bygger på kunstig intelligens, og at det bør være baseret på artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at forbrugerne har ret til at blive tilstrækkeligt informeret på en rettidig og lettilgængelig måde om eksistensen og mulige resultater af AI-systemer og om, hvordan systemets beslutninger kan kontrolleres, anfægtes og korrigeres på meningsfuld vis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mener, at det bør være obligatorisk at oplyse, om forbrugerne interagerer med AI-systemer; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener, at forklarlighed og gennemsigtighed er afgørende for at opbygge og bevare brugernes tillid til AI-systemer; mener, at dette kræver gennemsigtige processer, at der kommunikeres åbent om AI-systemernes kapacitet og formål, og at beslutningerne kan forklares for dem, der er direkte berørt heraf; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at lovrammen bør støtte udviklingen af troværdige AI-systemer og bør sikre høje standarder for forbrugerbeskyttelse med henblik på at styrke forbrugernes tillid til produkter, der bygger på kunstig intelligens; mener, at der er behov for en mere gradvis fastlæggelse af risici og tilsvarende lovkrav og garantier, der tager sigte på at beskytte forbrugernes interesser; mener også, at lovrammen bør sikre gennemsigtighed og ansvarlighed og sørge for klar formidling af de relevante krav til både forbrugere og reguleringsmyndigheder samt give udviklerne og udbrederne af kunstig intelligens incitament til proaktivt at fremme troværdig kunstig intelligens; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen til at fremme udvekslingen af oplysninger om algoritmiske systemer mellem medlemsstaternes myndigheder og til at støtte udviklingen af en fælles forståelse af algoritmiske systemer på det indre marked ved at udstede vejledninger, udtalelser og stille ekspertise til rådighed; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mener, at en sådan ramme bør være baseret på en etisk og menneskecentreret tilgang, som overholder de grundlæggende rettigheder, i forhold til hele AI-produkternes design, udvikling og livscyklus baseret på overholdelse af de grundlæggende rettigheder og principperne om gennemsigtighed, forklarlighed (når det er relevant), ansvarlighed og de i den generelle forordning om databeskyttelse forankrede rettigheder og forpligtelser, herunder dataminimering, formålsbegrænsning og databeskyttelse igennem design og standardindstillinger; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mener, at de nye reguleringsmæssige kravs anvendelsesområde bør skaleres således, at de former for AI-applikationer, der som følge af deres specifikke kontekst vurderes at udgøre de største risici, underlægges de skrappeste reguleringsmæssige krav og kontroller, herunder muligheden for at udstede forbud mod skadelige eller diskriminerende praksisser; opfordrer Kommissionen til at udvikle en objektiv metode til at beregne risikoen for ulempe, som tillæg til det, der allerede findes i den nuværende forbrugerlovgivning; mener, at denne metode ikke bør baseres på en restriktiv, binær tilgang, der hurtigt kan blive forældet, men i stedet fokusere på konteksten, applikationen og den specifikke anvendelse af kunstig intelligens; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at EU-dækkende AI-standardisering bør fremme innovation og interoperabilitet samt sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau; anerkender, at selv om der allerede findes et betydeligt antal standarder, er yderligere fremme og udvikling af fælles standarder for kunstig intelligens såsom dem, der er gældende for komponenter og hele applikationer, en nødvendighed; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mener, at når først der er indført tydelige retsforskrifter og håndhævelsesmekanismer, kan der gøres overvejelser om den rolle, som et frivilligt pålideligt mærke spiller i forhold til kunstig intelligens, samtidig med at det er vigtigt at huske på, at de i algoritmiske læringssystemer iboende asymmetriske oplysninger gør mærkningsordningens rolle mere kompleks; mener, at et sådant mærke kunne forbedre gennemsigtigheden af AI-baseret teknologi; understreger, at en sådan mærkningsordning skal være forståelig for forbrugerne og beviseligt give en målbar fordel for så vidt angår forbrugernes bevidstgørelse i forhold til forskriftsmæssige AI-applikationer, således at de kan træffe et informeret valg, da ordningen i modsat fald ikke vil blive anvendt i praksis i tilstrækkeligt omfang; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mener helt bestemt, at de nye reguleringsmæssige krav og vurderinger skal være både forståelige og gennemførlige, og at de bør indarbejdes i eksisterende sektorspecifikke krav, hvor det er muligt, samt de administrative byrder bør holdes på et rimeligt niveau; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre brug af innovative reguleringsværktøjer såsom »reguleringsmæssige sandkasser« i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet for at udstikke en klar kurs i retning af opskalering for startup-virksomheder og små virksomheder; mener, at disse værktøjer bør bidrage til at fremme innovation, hvis de anvendes i et kontrolleret miljø; påpeger, at oprettelse af et kohærent miljø for innovativ afprøvning og validering af produkter, som er baserede på teknologier såsom kunstig intelligens, vil bidrage til, at de europæiske virksomheder kan overvinde fragmenteringen på det indre marked og udnytte vækstpotentialet i hele EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | påpeger, at den mest effektive måde at mindske skævheder på er at sikre kvaliteten af de datasæt, der anvendes til at træne AI-systemer; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mener, at brugen af kunstig intelligens i en højrisikokontekst bør begrænses til specifikke formål med fuld overholdelse af den gældende lovgivning og i henhold til gennemsigtighedsforpligtelser; understreger, at det ene og alene er en tydelig og retligt sikker lovgivningsramme, der vil være afgørende for at garantere sikkerhed og sikkerhedsbeskyttelse, data- og forbrugerbeskyttelse samt offentlig tillid og opbakning til, at anvendelsen af sådanne teknologier er nødvendig og af et rimeligt omfang; opfordrer Kommissionen til nøje at overveje, om der er særlige brugstilfælde, situationer eller praksisser, for hvilke der bør vedtages specifikke tekniske standarder, herunder for underliggende algoritmer; vurderer, at det er nødvendigt, at disse standarder, hvis de vedtages, regelmæssigt revideres af kompetente myndigheder og reevalueres, med tanke på hastigheden af den teknologiske udvikling; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mener, at organisationers og virksomheders oprettelse af revisionsorganer for AI-produkter og -tjenester med henblik på at vurdere de potentielle fordele og potentielle skader, navnlig den potentielle sociale indvirkning, der stammer fra højrisikable og virkningsfulde AI-baserede projekter, kan være et nyttigt redskab til at hjælpe organisationer med at træffe ansvarlige beslutninger om AI-produkter og -tjenester, navnlig når de omfatter relevante interessenter; |
| --- | --- |

62.

| 63. | fremhæver vigtigheden af uddannelse og forskning i kunstig intelligens; understreger, at EU er nødt til at opbygge sin digitale kapacitet ved at tilskynde flere mennesker til at forfølge karrierer i IKT-relaterede sektorer, ved at uddanne flere datafagfolk inden for kunstig intelligens samt fagfolk inden for forbundne nye områder såsom investeringer i kunstig intelligens og sikkerhed i kunstig intelligens; opfordrer til betydelige investeringer i det europæiske netværk af ekspertisecentre for kunstig intelligens og til oprettelse af paneuropæiske universitets- og forskningsnetværk med fokus på kunstig intelligens; mener, at dette netværk bør bidrage til at styrke udvekslingen af viden om kunstig intelligens, støtte AI-relaterede talenter i EU og tiltrække nye talenter, fremme samarbejdet mellem innovative virksomheder, videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsinstitutioner og udviklere af kunstig intelligens samt tilbyde specialiseret uddannelse og udvikling til reguleringsmyndigheder med henblik på at sikre korrekt brug af disse teknologier og beskytte de europæiske borgere mod potentielle risici og skader på deres grundlæggende rettigheder; understreger endvidere betydningen af foranstaltninger og informationskanaler for at hjælpe små og mellemstore virksomheder og startup-virksomheder med at digitalisere på en effektiv måde og opnå fremgang i relation til »industri 5.0«; anerkender, at deling og genbrug af komponenter fra AI-applikationer øger brugen og udbredelsen af AI-løsninger; fremhæver vigtigheden af grundforskning i forståelsen af grundlaget for kunstig intelligens; understreger behovet for at tillade omfattende forskning i alle AI-applikationer og -teknologier; |
| --- | --- |

63.

| 64. | efterlyser analyser af de menneskelige konsekvenser af den digitale kløft og konkrete tiltag til at slå bro over denne kløft; opfordrer til afbødning af negative konsekvenser via uddannelse, omskoling og opkvalificering; understreger, at der skal tages højde for kønsdimensionen i lyset af den utilstrækkelige repræsentation af kvinder i STEM-fagene og digitale virksomheder; mener, at der bør lægges særlig vægt på programmer til fremme af færdigheder i kunstig intelligens; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer Kommissionen til at ajourføre de eksisterende rammer for produktsikkerhed og erstatningsansvar for at imødegå nye udfordringer knyttet til fremspirende digitale teknologier såsom kunstig intelligens; opfordrer indtrængende Kommissionen til bl.a. at ajourføre direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og direktivet om produktansvar, navnlig ved at overveje at operere med omvendt bevisbyrde med hensyn til skader, der er forårsaget af nye digitale teknologier, i klart definerede tilfælde og efter en korrekt vurdering, og tilpasse udtrykkene »produkt«, »skade« og »defekt« , således at de afspejler kompleksiteten af fremspirende teknologier, herunder produkter, hvor der er indbygget kunstig intelligens, IoT og robotteknologi, samt standalone-software og software eller opdateringer, der medfører en væsentlig ændring af produktet, og som de facto resulterer i et nyt produkt; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger, at der bør udvikles en behørig konnektivitet til gennemførelse af kunstig intelligens samt enhver anden ny teknologi, også i områder, der har demografiske eller økonomiske udfordringer; mener, at det er nødvendigt at tage hensyn til den ulige adgang til teknologi i landdistrikterne, navnlig når EU-midler anvendes til udrulning af 5G-net, for at fjerne »huller« på landkortet og for at forbedre konnektivitetsinfrastrukturer generelt; efterlyser en EU-kommunikationsstrategi, der giver EU-borgerne adgang til pålidelige oplysninger, samt oplysningskampagner vedrørende 5G; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer Kommissionen til at vurdere udviklingen og anvendelsen af distributed ledger-teknologier, herunder blockchain, dvs. intelligente kontrakter, i det digitale indre marked, udstikke retningslinjer og overveje at udvikle en passende juridisk ramme for at sikre retssikkerhed for virksomheder og forbrugere, navnlig for så vidt angår spørgsmålet om lovlighed, anvendelsen af intelligente kontrakter i grænseoverskridende situationer og krav om notarial bekræftelse, hvor det er relevant; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer til, at de plurilaterale forhandlinger om e-handel i Verdenshandelsorganisationen (WTO) afsluttes med et afbalanceret resultat; opfordrer Kommissionen til nøje at vurdere virkningen af den kildekodebestemmelse, der i øjeblikket drøftes i WTO-forhandlingerne om e-handel og EU's fremtidige lovgivning om kunstig intelligens, herunder indvirkningen på forbrugerrettigheder, og til at inddrage Europa-Parlamentet i denne vurdering; beklager, at EU-virksomheder i mangel af globale regler kan stå over for ikke-toldmæssige hindringer i forbindelse med digital handel såsom uberettiget geoblokering, datalokalisering og obligatoriske teknologioverførselskrav; bemærker, at disse hindringer er særligt udfordrende for små og mellemstore virksomheder (SMV'er); fremhæver, at globale regler om digital handel kunne øge forbrugerbeskyttelsen yderligere; går ind for, at WTO's moratorium for elektroniske overførsler gøres permanent, og understreger, at det er vigtigt at skabe klarhed om definitionen af elektroniske overførsler; opfordrer til, at WTO's aftale om informationsteknologi, dens udvidelse og WTO's referencedokument om telekommunikationstjenester gennemføres fuldt ud og i højere grad tages i anvendelse; |
| --- | --- |

68.

| 69. | anerkender ambitionen om at gøre EU førende på verdensplan inden for udvikling og anvendelse af kunstig intelligens; opfordrer EU til at arbejde tættere med partnere, f.eks. inden for Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) og WTO, for at fastsætte globale standarder for kunstig intelligens med henblik på at reducere handelshindringer og fremme pålidelig kunstig intelligens i overensstemmelse med EU's værdier; støtter samarbejdet om internationale reguleringer og andre former for samarbejde mellem OECD-landene om den digitale økonomi, herunder det globale partnerskab om kunstig intelligens; opfordrer EU til at intensivere samarbejdet med FN og internationale standardiseringsorganer om dette emne; bemærker indgåelsen af den regelbaserede aftale om et regionalt, omfattende økonomisk partnerskab i Asien (RCEP), som har banet vejen for det største økonomiske integrationsprojekt i verden; mener, at EU bør fremme digitale regler, der er i overensstemmelse med demokratiske principper, menneskerettigheder og bæredygtig udvikling; støtter i denne forbindelse forslaget om at oprette et handels- og teknologiråd mellem EU og USA; |
| --- | --- |

69.

| 70. | støtter i denne forbindelse arbejdet med en transatlantisk AI-aftale med henblik på at opbygge stærkere og bredere konsensus om principperne for etisk kunstig intelligens og forvaltning af data og inden for rammerne af disse principper at fremme innovation og deling af data med henblik på at udvikle kunstig intelligens og fremme handel og udvikling af kompatible regler og fælles standarder inden for digital handel, således at EU sikres en central rolle vedfastsættelsen af disse standarder; understreger, at en sådan transatlantisk AI-aftale også bør indeholde et kapitel om datasikkerhed og databeskyttelse for brugere og forbrugere for at sikre beskyttelsen af EU-reglerne; opfordrer Kommissionen til fortsat at samarbejde med USA, Japan og andre ligesindede partnere om at reformere WTO-reglerne om bl.a. subsidier, tvungne teknologioverførsler og statsejede virksomheder; understreger betydningen af EU's frihandelsaftaler med hensyn til at fremme EU-virksomheders, -forbrugeres og -arbejdstageres interesser og værdier i den globale digitale økonomi og ser dem som et supplement til et konkurrencedygtigt digitalt indre marked; bemærker, at samarbejdet med Det Forenede Kongerige, som spiller en vigtig rolle i den globale digitale økonomi, er særlig vigtigt; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at medtage projekter til digitalisering af transportsektoren i deres genopretningsplaner; understreger behovet for at sikre stabil og tilstrækkelig finansiering til opbygningen af transport- og IKT-infrastruktur til intelligente transportsystemer (ITS), herunder en sikker implementering af 5G, udviklingen af 6G-net og fremtidige trådløse net, således at den digitaliserede transports fulde potentiale kan udfolde sig, og der samtidig kan garanteres høje standarder for transportsikkerhed; understreger i den forbindelse behovet for både at udvikle ny infrastruktur og opgradere eksisterende infrastruktur; opfordrer medlemsstaterne til at sørge for sikre og modstandsdygtige transportinfrastrukturer af høj kvalitet, som letter implementeringen af opkoblede og automatiserede mobilitetstjenester; påpeger, at det er nødvendigt at fremskynde opgraderingen af den relevante transportinfrastruktur og digitale infrastruktur i det transeuropæiske transportnet (TEN-T); opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå mekanismer til at sikre dette i forbindelse med revisionen af TEN-T-forordningen og forordningen om jernbanegodstransportkorridorer; |
| --- | --- |

71.

| 72. | understreger det enorme potentiale hvad angår kunstig intelligens inden for transportsektoren, hvor kunstig intelligens kan skabe øget automatisering for vej-, jernbane-, vand- og lufttransport; fremhæver den rolle, som kunstig intelligens spiller med hensyn til at fremme multimodalitet og skiftet i transportformer samt udviklingen af intelligente byer, hvilket vil give alle borgere en forbedret rejseoplevelse, fordi transport, logistik og trafikstrømme bliver gjort mere effektive, sikre og miljøvenlige, således at rejsetiden forkortes, trafiktætheden mindskes, skadelige emissioner reduceres, og omkostningerne falder; understreger det enorme potentiale i de systemer, der anvender kunstig intelligens i transportsektoren, med hensyn til trafiksikkerhed og opnåelse af de mål, der er fastsat i nulvisionen; understreger, at kunstig intelligens vil bidrage til en yderligere udvikling af sømløs multimodalitet, der følger konceptet om mobilitet som en tjenesteydelse (Mobility as a Service — MaaS); opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan MaaS kan udvikles på en afbalanceret måde, navnlig i byerne; |
| --- | --- |

72.

| 73. | glæder sig over de resultater, der er opnået med hensyn til forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum af SESAR-fællesforetagendet, og mener, at der bør ske en intensivering af forskning og investeringer for at maksimere potentialet for kunstig intelligens i luftfartssektoren i forhold til forbrugerne gennem forbedring af luftfartsselskabernes marketing, salg, distribution og prissætning samt forbedring af groundhandling (sikkerhedstjek osv.); bemærker, at kunstig intelligens kan udvikle automatiseret navigation inden for skibstransport på lange og korte distancer og på indre vandveje og forbedre overvågningen af skibsfarten i en situation med voksende skibstrafik; opfordrer til udbredelse af kunstig intelligens og en højere grad af digitalisering i stor skala i alle europæiske havne med henblik på at opnå øget effektivitet og konkurrenceevne og fremhæver den afgørende rolle, som digitalisering, kunstig intelligens og robotteknologi vil spille i turismesektoren, hvilket vil bidrage til sektorens bæredygtighed på lang sigt; bemærker, at der er behov for passende finansiering og incitamenter til turismevirksomhederne, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, for at sætte dem i stand til at udnytte fordelene ved digitaliseringen og modernisere deres tilbud til forbrugerne; bemærker, at dette vil bidrage til at fremme EU's digitale lederskab inden for bæredygtig turisme gennem FoU, joint ventures og offentlig-private partnerskaber; |
| --- | --- |

73.

| 74. | minder om, at kunstig intelligens kan give anledning til partiskhed og dermed til forskellige former for forskelsbehandling på grundlag af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske træk, sprog, religion eller tro, politiske eller andre synspunkter, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering; minder i denne forbindelse om, at alles rettigheder skal beskyttes fuldt ud, og at initiativer vedrørende kunstig intelligens ikke må være diskriminerende på nogen måde; understreger, at denne form for forudindtagethed og forskelsbehandling kan opstå som følge af datasæt, som allerede er partiske, og dermed afspejle den nuværende forskelsbehandling i samfundet; understreger, at kunstig intelligens skal undgå skævheder, der fører til forbudt forskelsbehandling, og ikke må reproducere diskriminationsprocesser; understreger nødvendigheden af at tage højde for disse risici ved udformningen af AI-teknologier samt vigtigheden af at samarbejde med leverandører af AI-teknologi med henblik på at lukke de vedvarende smuthuller, der fremmer forskelsbehandling; anbefaler, at de hold, som beskæftiger sig med udformning og udvikling af kunstig intelligens, bør afspejle den diversitet, som er i samfundet; |
| --- | --- |

74.

| 75. | fremhæver betydningen af, at algoritmerne er gennemsigtige, sådan at de grundlæggende rettigheder beskyttes fuldt ud; understreger, at det er nødvendigt, at lovgiverne — i betragtning af de store etiske og juridiske konsekvenser — overvejer det komplekse spørgsmål om erstatningsansvar, navnlig for skader på personer og/eller ejendom, og at erstatningsansvaret i forbindelse med alle AI-applikationer altid bør ligge hos en fysisk eller juridisk person; |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger behovet for, at kunstig intelligens gøres bredt tilgængelig for de kulturelle og kreative brancher i hele Europa med henblik på at bevare lige konkurrencevilkår og fair konkurrence for alle interessenter og aktører i Europa; fremhæver AI-teknologiernes potentiale for de kulturelle og kreative brancher, lige fra bedre publikumsforvaltning, opsøgende arbejde og engagement til assisteret indholdsudvælgelse, opgradering af kulturarkiver samt assisteret faktatjek og datajournalistik; understreger behovet for at tilbyde lærings- og uddannelsesmuligheder for at sætte det europæiske samfund i stand til at få en forståelse af brugen af samt potentielle risici og muligheder i forbindelse med kunstig intelligens; gentager i denne forbindelse det synspunkt, at innovation inden for kunstig intelligens og robotteknologi skal integreres i uddannelses- og undervisningsplanerne; minder om, at der vedrørende kunstig intelligens gælder særlige erhvervsuddannelsesmæssige krav, og opfordrer til en samarbejdsorienteret tilgang på EU-plan med henblik på at styrke potentialet for kunstig intelligens inden for erhvervsuddannelse i hele Europa; understreger, at gennemførelsen af direktivet om audiovisuelle medietjenester (24) (AVMS) i national ret er afgørende for at opnå et ægte digitalt indre marked, der kan virke fremmende for kulturel mangfoldighed; |
| --- | --- |

76.

| 77. | fremhæver manglen på europæisk venturekapitalfinansiering, manglende adgang til finansiering og manglende datatilgængelighed og anerkender yderligere eksterne og interne hindringer for indførelse af AI-teknologier, navnlig for mindre modne sektorer og SMV'er; efterlyser en omfattende europæisk tilgang baseret på fremme af iværksættervirksomhed via investorvenlig lovgivning for at sikre adgang til finansiering for lovende europæiske startup-virksomheder i alle vækstfaser; efterlyser en fælles indsats for at forhindre og modvirke udvandringen af unge lovende europæiske virksomheder, som ofte ikke har tilstrækkelig finansiering, umiddelbart efter at de er kommet ind på markedet; |
| --- | --- |

77.

| 78. | minder om, at den nuværende EU-lovgivning ikke indeholder obligatoriske cybersikkerhedskrav for produkter og tjenester generelt; opfordrer til, at væsentlige krav medtages i udformningsfasen (indbygget sikkerhed), og også til brug af passende cybersikkerhedsstandarder og -processer både i produkternes og tjenesternes livscyklus og i alle deres forsyningskæder; |
| --- | --- |

78.

| 79. | påpeger, at den fjerde industrielle revolution bl.a. vil afhænge af adgangen til råstoffer såsom lithium og sjældne jordarter, og at Unionen er nødt til at mindske sin afhængighed af import af disse råvarer ved at begrænse det absolutte forbrug og gennem sin egen miljømæssigt ansvarlige minedrift og cirkulære økonomi; mener, at en mere slagkraftig politik om den cirkulære økonomi, der anvendes på digitale enheder og halvledere, samtidig kan bidrage til Unionens industrielle suverænitet og til at undgå de negative virkninger af minedrift til udvinding af råstoffer; |
| --- | --- |

79.

| 80. | efterlyser en klarere strategi for europæiske digitale innovationsknudepunkter med henblik på at fremme en udbredt implementering af nye teknologier i SMV'er, midcapselskaber og startup-virksomheder; understreger, at netværket af europæiske digitale innovationsknudepunkter bør sikre bred geografisk dækning i hele Europa, herunder i fjerntliggende områder, landdistrikter og øområder, og indlede en tværsektoriel dialog; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en ambitiøs og omfattende strategi til støtte for oprettelse af og vækst i startup-virksomheder med det formål at få en ny generation af europæiske digitale »enhjørninger« inden for det næste årti, og mener nvanlig. at strategien bør beskæftige sig med foranstaltninger som f.eks. skatteincitamenter til startup-virksomheder og nyligt stiftede smv'er og indførelse af et EU-startup-visum |
| --- | --- |

80.

| 81. | glæder sig over Kommissionens nye cloudstrategi og det europæiske cloudinitiativ; |
| --- | --- |

81.

| 82. | glæder sig over den positive indvirkning, som AI kunstig intelligens kan have på de europæiske arbejdsmarkeder, herunder jobskabelse, sikrere og mere inkluderende arbejdspladser, bekæmpelsen af forskelsbehandling i forbindelse med rekruttering og løn og fremme af bedre jobmatching og arbejdsgange, så længe risiciene mindskes og de lovgivningsmæssige rammer regelmæssigt opdateres, efterhånden som den digitale bølge skrider frem; |
| --- | --- |

82.

| 83. | opfordrer medlemsstaterne til at investere i lydhøre og inkluderende systemer af høj kvalitet inden for almen og erhvervsrettet uddannelse og livslang læring samt politikker for omskoling og opkvalificering for arbejdstagere i sektorer, der kan rammes hårdt af kunstig intelligens, herunder også landbrug og skovbrug; understreger, at der skal lægges særlig vægt på at inddrage dårligt stillede grupper i denne henseende; |
| --- | --- |

83.

| 84. | noterer sig kvalifikationskløften på de europæiske arbejdsmarkeder; glæder sig over Kommissionens ajourførte europæiske dagsorden for færdigheder og den nye handlingsplan for digital uddannelse (2021-2027), som vil hjælpe arbejdstagerne med at forbedre deres digitale færdigheder og blive kvalificeret til fremtidens arbejdsmarked, og som vil hjælpe med at håndtere tilpasningen og tilegnelsen af kvalifikationer og viden med hensyn til den digitale og grønne omstilling; understreger nødvendigheden af at gøre de etiske aspekter af kunstig intelligens og udviklingen af færdigheder til etiske formål til en integreret del af pensum i alle uddannelsesprogrammer for udviklere og personer, der arbejder med kunstig intelligens; minder om, at udviklere, programmører, beslutningstagere og virksomheder, der beskæftiger sig med kunstig intelligens, skal være bevidste om deres etiske ansvar; fremhæver, at adgang til de rette færdigheder og den rette viden om kunstig intelligens kan overvinde den digitale kløft i samfundet, og at AI-løsninger bør støtte integrationen på arbejdsmarkedet af sårbare grupper såsom personer med handicap eller personer, der bor i fjerntliggende områder eller landdistrikter; |
| --- | --- |

84.

| 85. | fremhæver, at ligestilling mellem kønnene er et centralt princip i Den Europæiske Union og bør afspejles i alle EU-politikker; opfordrer til, at kvinders grundlæggende rolle med hensyn til at nå målene i den europæiske digitale strategi anerkendes i overensstemmelse med ligestillingsmålene; minder om, at kvinders deltagelse i den digitale økonomi er afgørende for at skabe et blomstrende digitalt samfund og for at fremme EU's digitale indre marked; opfordrer Kommissionen til at sikre en fuldstændig gennemførelse af den ministerielle forpligtelseserklæring om »Women in Digital«; mener, at kunstig intelligens kan bidrage væsentligt til at overvinde kønsdiskrimination og tackle de udfordringer, som kvinder står over for, med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene, forudsat at der udvikles en passende retlig og etisk ramme, at bevidste og ubevidste fordomme elimineres, og at principperne om ligestilling mellem kønnene respekteres; |
| --- | --- |

85.

| 86. | understreger, at landbruget er en sektor, hvor kunstig intelligens vil spille en central rolle i løsningen af fødevareproduktions- og -forsyningsspørgsmål og -udfordringer; understreger, at IoT-teknologier og kunstig intelligens i særdeleshed udgør en betydelig mulighed for modernisering, automatisering og forbedret effektivitet og bæredygtighed i landbrugsfødevaresektoren og for lokal udvikling i landdistrikterne, idet det er muligt at øge afgrøderne og forbedre deres kvalitet; mener, at anvendelsen af digitale teknologier og kunstig intelligens samt styrket forskning og udvikling i landbrugsfødevaresektoren er nødvendig for at forbedre bæredygtigheden, effektiviteten og nøjagtigheden og styre produktiviteten; understreger potentialet i IoT inden for præcisionslandbrug, navnlig i forbindelse med at overvåge vejrforhold, jordens næringsstoffer og vandbehov samt opdage skadedyrsangreb og plantesygdomme; understreger, at overvågning gennem automatiserede og digitale værktøjer kan bidrage til at minimere landbrugets miljø- og klimamæssige fodaftryk; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge de ressourcer og investeringer, der er afsat til landbrugssektoren til disse formål, og til at tilvejebringe tilstrækkelige ressourcer og udvikle værktøjer til forskning i brugen af kunstig intelligens på disse områder med henblik på at lette de berørte landbrugeres bedre udnyttelse af de tilgængelige ressourcer, øge effektiviteten og produktionen og fremme oprettelsen af innovationsknudepunkter og startup-virksomheder på dette område; |
| --- | --- |

86.

| 87. | mener, at anvendelsen af kunstig intelligens i Unionen og den dermed forbundne brug af EU-borgernes personoplysninger bør respektere vores værdier og grundlæggende rettigheder som anerkendt i EU's charter om grundlæggende rettigheder såsom den menneskelige værdighed, databeskyttelse og sikkerhed; understreger, at kunstig intelligens, eftersom den pr. definition omfatter databehandling, skal overholde EU-lovgivningen om databeskyttelse, navnlig den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR); gentager betydningen af at give uafhængige offentlige databeskyttelsesmyndigheder de nødvendige ressourcer og den nødvendige finansiering, således at de kan overvåge og effektivt håndhæve overholdelsen af databeskyttelseslovgivningen; |
| --- | --- |

87.

| 88. | fremhæver, at investering i videnskab samt forskning og udvikling inden for digitale områder og kunstig intelligens og bedre adgang til venturekapital, udvikling af en stærk cybersikkerhed i forhold til kritiske infrastrukturer og elektroniske kommunikationsnetværk samt adgang til fordomsfrie data af høj kvalitet er hjørnestenene i sikring af Unionens digitale suverænitet; opfordrer Kommissionen til at undersøge de forskellige måder, hvorpå Unionen risikerer at blive afhængig af eksterne aktører; bemærker, at uklar, overdreven eller fragmenteret regulering vil hæmme fremkomsten af innovative højteknologiske enhjørninger, startup-virksomheder og SMV'er eller tilskynde dem til at udvikle deres produkter og tjenesteydelser uden for Europa; |
| --- | --- |

88.

| 89. | understreger, at opnåelsen af et sikkert og inklusivt europæisk gigabitsamfund er en forudsætning for, at Unionen kan lykkes med sin digitale omstilling; fremhæver den rolle, som konnektivitet, navnlig drevet af 5G- og fiberinfrastruktur, spiller med hensyn til at omdanne arbejds- og uddannelsesmetoder, forretningsmodeller og hele sektorer, bl.a. fremstillings-, transport- og sundhedsplejesektoren, navnlig i samspil med andre teknologier såsom virtualisering, cloud computing, edge computing, kunstig intelligens, network slicing og automatisering, og har potentiale til at bidrage til større produktivitet og mere innovation og bedre brugeroplevelser; |
| --- | --- |

89.

| 90. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde europæiske virksomheder til at begynde at udvikle og opbygge teknologikapacitet til næste generation af mobilnet; opfordrer Kommissionen til at analysere virkningen af ulige adgang til digitale teknologier og forskelle i konnektivitet mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

90.

| 91. | bemærker, at det er afgørende at investere i højtydende databehandling (HPC) for at høste det fulde potentiale af kunstig intelligens og andre nye teknologier; opfordrer til at afhjælpe manglen på konnektivitetsinvesteringer gennem Next Generation EU samt national og privat finansiering for at kompensere for de nedskæringer i EU-investeringer i fremtidige teknologier, som blev indført i den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opfordrer til en tilgang til cybersikkerhed, som inddrager hele samfundet; fremhæver, at nye tilgange til cybersikkerhed bør udformes på grundlag af modstandsdygtighed over for og tilpasningsevne til stresssituationer og angreb; efterlyser en holistisk tilgang til cybersikkerhed, hvor hele systemet tages i betragtning, fra systemdesign og anvendelighed til uddannelse af borgerne; understreger, at den digitale omstilling med den hurtige digitalisering af tjenester og den storstilede indførelse af forbundne enheder nødvendigvis gør vores samfund og økonomi mere sårbar over for cyberangreb; fremhæver, at fremskridt inden for kvantecomputing vil forstyrre de eksisterende krypteringsteknikker; opfordrer Kommissionen til at støtte forskning, der vil gøre det muligt for Europa at klare denne udfordring, og fremhæver behovet for en stærk og sikker end-to-end-kryptering; opfordrer Kommissionen til at undersøge brugen af blockchainbaserede cybersikkerhedsprotokoller og -applikationer for at forbedre pålideligheden og robustheden ved samt tilliden til AI-infrastrukturer; understreger behovet for at inkludere cybersikkerhedselementer i alle sektorpolitikker; understreger, at en effektiv beskyttelse vil kræve, at EU og nationale institutioner med støtte fra ENISA samarbejder om at opretholde sikkerheden, integriteten, modstandskraften og bæredygtigheden i kritiske infrastrukturer og elektroniske kommunikationsnetværk; glæder sig over Kommissionens forslag om en revision af NIS-direktivet og dens hensigt om at udvide dets anvendelsesområde og mindske forskellene i medlemsstaternes anvendelse af det, og opfordrer til en forsigtig tilgang til potentiel afhængighed af højrisikoleverandører, navnlig i forbindelse med udrulning af 5G-net; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64962

(2)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinionmobile/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2228;jsessionid=0A2965AA1C68AA476CBA202BE3EE7448.cfusion07001?CFID=9498722&CFTOKEN=32cd2e310977224c-A882F889-08D5-0E55-6CDA27376F14C4BE

(3)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(4)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

(5)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(6)  EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

(7)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(8)  EUT L 304 af 22.11.2011, s. 64.

(9)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(10)  EUT C 11 af 12.1.2018, s. 55.

(11)  EUT L 60 I af 2.3.2018, s. 1.

(12)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 1.

(13)  EUT L 328 af 18.12.2019, s. 7.

(14)  EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70.

(15)  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92.

(16)  EUT L 186 af 11.7.2019, s. 57.

(17)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0032.

(18)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0272.

(19)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0277.

(20)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0275.

(21)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0276.

(22)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0007.

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1), betragtning 34.

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69).

---

Fredag den 21. maj 2021

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/218 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/218

---

P9_TA(2021)0262

Tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger i Det Forenede Kongerige

Europa-Parlamentets beslutning af 21. maj 2021 om tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger i Det Forenede Kongerige (2021/2594(RSP))

(2022/C 15/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 7, 8, 16, 47 og 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 7, 8, 16, 47 og 52,

| — | der henviser til EU-Domstolens dom af 16. juli 2020 i sag C-311/18, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (Schrems II-dommen) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom af 16. juli 2020 i sag C-311/18, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (Schrems II-dommen) (1),

| — | der henviser til Domstolens dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14, Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner (Schrems I-dommen) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 6. oktober 2015 i sag C-362/14, Maximillian Schrems mod Data Protection Commissioner (Schrems I-dommen) (2),

| — | der henviser til Domstolens dom af 6. oktober 2020 i sag C-623/17, Privacy International mod Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 6. oktober 2020 i sag C-623/17, Privacy International mod Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2014 om USA's NSA-overvågningsprogram, overvågningsorganer i forskellige medlemsstater og deres indvirkning på EU-borgeres grundlæggende rettigheder samt om det transatlantiske samarbejde inden for retlige og indre anliggender (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2014 om USA's NSA-overvågningsprogram, overvågningsorganer i forskellige medlemsstater og deres indvirkning på EU-borgeres grundlæggende rettigheder samt om det transatlantiske samarbejde inden for retlige og indre anliggender (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2018 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred (EU-US Privacy Shield) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2018 om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af EU's og USA's værn om privatlivets fred (EU-US Privacy Shield) (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om Cambridge Analyticas anvendelse af Facebook-brugeres personlige oplysninger og indvirkningen på databeskyttelse (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om Cambridge Analyticas anvendelse af Facebook-brugeres personlige oplysninger og indvirkningen på databeskyttelse (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Domstolens dom af 16. juli 2020, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (»Schrems II«), Sag C-311/18 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Domstolens dom af 16. juli 2020, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems (»Schrems II«), Sag C-311/18 (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om revision af EU's handelspolitik (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2020 om revision af EU's handelspolitik (8),

| — | der henviser til handels- og samarbejdsaftalen af 31. december 2020 mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til handels- og samarbejdsaftalen af 31. december 2020 mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2021 om resultatet af forhandlingerne mellem EU og Det Forenede Kongerige (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2021 om resultatet af forhandlingerne mellem EU og Det Forenede Kongerige (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (den generelle forordning om databeskyttelse) (11) (GDPR), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (den generelle forordning om databeskyttelse) (11) (GDPR),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger (12) (direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger (12) (direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (13),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 10. januar 2017 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om respekt for privatliv og beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med elektronisk kommunikation (COM(2017)0010) og Europa-Parlamentets holdning hertil, vedtaget den 20. oktober 2017 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 10. januar 2017 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om respekt for privatliv og beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med elektronisk kommunikation (COM(2017)0010) og Europa-Parlamentets holdning hertil, vedtaget den 20. oktober 2017 (14),

| — | der henviser til henstillingerne fra Det Europæiske Databeskyttelsesråd, herunder dets erklæring af 9. marts 2021 om e-databeskyttelsesforordningen og dets henstilling 01/2020 af 10. november 2020 om foranstaltninger, der supplerer overførselsværktøjer med henblik på at sikre, at beskyttelsen af personoplysninger er på EU-niveau, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra Det Europæiske Databeskyttelsesråd, herunder dets erklæring af 9. marts 2021 om e-databeskyttelsesforordningen og dets henstilling 01/2020 af 10. november 2020 om foranstaltninger, der supplerer overførselsværktøjer med henblik på at sikre, at beskyttelsen af personoplysninger er på EU-niveau,

| — | der henviser til den »adequacy referential«, der blev vedtaget af Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse den 6. februar 2018 og godkendt af Databeskyttelsesrådet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den »adequacy referential«, der blev vedtaget af Artikel 29-Gruppen vedrørende Databeskyttelse den 6. februar 2018 og godkendt af Databeskyttelsesrådet,

| — | der henviser til Databeskyttelsesrådets henstilling 01/2021 af 2. februar 2021 om »adequacy referential« i henhold til direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Databeskyttelsesrådets henstilling 01/2021 af 2. februar 2021 om »adequacy referential« i henhold til direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet,

| — | der henviser til de udkast til afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, som Kommissionen offentliggjorde den 19. februar 2021, det ene i henhold til GDPR (15) og det andet i henhold til direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til de udkast til afgørelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, som Kommissionen offentliggjorde den 19. februar 2021, det ene i henhold til GDPR (15) og det andet i henhold til direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet (16),

| — | der henviser til Databeskyttelsesrådets udtalelse 14/2021 og 15/2021 af 13. april 2021 om Europa-Kommissionens udkast til gennemførelsesafgørelse i henhold til direktiv (EU) 2016/680 om tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger i Det Forenede Kongerige, |
| --- | --- |

—

der henviser til Databeskyttelsesrådets udtalelse 14/2021 og 15/2021 af 13. april 2021 om Europa-Kommissionens udkast til gennemførelsesafgørelse i henhold til direktiv (EU) 2016/680 om tilstrækkelig beskyttelse af personoplysninger i Det Forenede Kongerige,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) og til Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger samt ændringsprotokollen hertil (»konvention 108+«), som Det Forenede Kongerige er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) og til Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger samt ændringsprotokollen hertil (»konvention 108+«), som Det Forenede Kongerige er part i,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| A. | der henviser til, at muligheden for at overføre personoplysninger hen over landegrænser har potentiale til at være en vigtig drivkraft for innovation, produktivitet og økonomisk konkurrenceevne og er af afgørende betydning for et effektivt samarbejde om bekæmpelsen af grænseoverskridende organiseret og grov kriminalitet og kampen mod terrorisme, som i stigende grad afhænger af udveksling af personoplysninger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at muligheden for at overføre personoplysninger hen over landegrænser har potentiale til at være en vigtig drivkraft for innovation, produktivitet og økonomisk konkurrenceevne og er af afgørende betydning for et effektivt samarbejde om bekæmpelsen af grænseoverskridende organiseret og grov kriminalitet og kampen mod terrorisme, som i stigende grad afhænger af udveksling af personoplysninger;

| B. | der henviser til, at Domstolen i sin dom i Schrems I-sagen påpegede, at vilkårlig adgang for efterretningsmyndigheder til indholdet af elektronisk kommunikation er i strid med det væsentligste indhold af retten til kommunikationshemmelighed som omhandlet i chartrets artikel 7, og at USA ikke giver ikke-amerikanske personer tilstrækkelige retsmidler mod masseovervågning i strid med chartrets artikel 47; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Domstolen i sin dom i Schrems I-sagen påpegede, at vilkårlig adgang for efterretningsmyndigheder til indholdet af elektronisk kommunikation er i strid med det væsentligste indhold af retten til kommunikationshemmelighed som omhandlet i chartrets artikel 7, og at USA ikke giver ikke-amerikanske personer tilstrækkelige retsmidler mod masseovervågning i strid med chartrets artikel 47;

| C. | der henviser til, at Det Forenede Kongerige traditionelt har været en vigtig handelspartner for mange EU-medlemsstater og en nær allieret på sikkerhedsområdet; der henviser til, at EU og Det Forenede Kongerige bør opretholde dette tætte samarbejde på trods af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU, eftersom dette vil være til gavn for begge parter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Det Forenede Kongerige traditionelt har været en vigtig handelspartner for mange EU-medlemsstater og en nær allieret på sikkerhedsområdet; der henviser til, at EU og Det Forenede Kongerige bør opretholde dette tætte samarbejde på trods af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU, eftersom dette vil være til gavn for begge parter;

| D. | der henviser til, at de europæiske virksomheder har behov for juridisk klarhed og sikkerhed, eftersom muligheden for at overføre personoplysninger på tværs af grænserne er blevet stadig vigtigere for alle typer virksomheder, der leverer varer og tjenesteydelser internationalt; der henviser til, at en tilstrækkelighedsafgørelse for Det Forenede Kongerige i henhold til GDPR er af allerstørste betydning, eftersom mange europæiske virksomheder handler over Kanalen, og især i betragtning af, at brexit stadig er meget nyt, og at datastrømme inden for EU ikke har været underlagt begrænsninger før; der henviser til, at der, hvis der ikke vedtages en solid ramme for tilstrækkelig beskyttelse, vil være risiko for forstyrrelser i den erhvervsmæssige grænseoverskridende overførsel af personoplysninger mellem EU og Det Forende Kongerige og høje efterlevelsesomkostninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de europæiske virksomheder har behov for juridisk klarhed og sikkerhed, eftersom muligheden for at overføre personoplysninger på tværs af grænserne er blevet stadig vigtigere for alle typer virksomheder, der leverer varer og tjenesteydelser internationalt; der henviser til, at en tilstrækkelighedsafgørelse for Det Forenede Kongerige i henhold til GDPR er af allerstørste betydning, eftersom mange europæiske virksomheder handler over Kanalen, og især i betragtning af, at brexit stadig er meget nyt, og at datastrømme inden for EU ikke har været underlagt begrænsninger før; der henviser til, at der, hvis der ikke vedtages en solid ramme for tilstrækkelig beskyttelse, vil være risiko for forstyrrelser i den erhvervsmæssige grænseoverskridende overførsel af personoplysninger mellem EU og Det Forende Kongerige og høje efterlevelsesomkostninger;

| E. | der henviser til, at handels- og samarbejdsaftalen indeholder en række garantier og betingelser for udveksling af relevante personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelse; der henviser til, at der blev afholdt forhandlinger om udveksling af personoplysninger parallelt med forhandlingerne om handels- og samarbejdsaftalen, men at disse ikke blev afsluttet inden udgangen af overgangsperioden den 31. december 2020; der henviser til, at der blev indført en »passerellebestemmelse« i handels- og samarbejdsaftalen som en midlertidig løsning, der var betinget af et tilsagn fra Det Forenede Kongerige om ikke at ændre sin nuværende databeskyttelsesordning, for at sikre en fortsættelse af udveksling af personoplysninger mellem Det Forenede Kongerige og EU, indtil der vedtages en tilstrækkelighedsafgørelse; der henviser til, at den indledende periode på fire måneder er blevet forlænget og udløber ved udgangen af juni 2021; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at handels- og samarbejdsaftalen indeholder en række garantier og betingelser for udveksling af relevante personoplysninger i forbindelse med retshåndhævelse; der henviser til, at der blev afholdt forhandlinger om udveksling af personoplysninger parallelt med forhandlingerne om handels- og samarbejdsaftalen, men at disse ikke blev afsluttet inden udgangen af overgangsperioden den 31. december 2020; der henviser til, at der blev indført en »passerellebestemmelse« i handels- og samarbejdsaftalen som en midlertidig løsning, der var betinget af et tilsagn fra Det Forenede Kongerige om ikke at ændre sin nuværende databeskyttelsesordning, for at sikre en fortsættelse af udveksling af personoplysninger mellem Det Forenede Kongerige og EU, indtil der vedtages en tilstrækkelighedsafgørelse; der henviser til, at den indledende periode på fire måneder er blevet forlænget og udløber ved udgangen af juni 2021;

| F. | der henviser til, at den vurdering, Kommissionen foretog, før den fremlagde sit udkast til gennemførelsesafgørelse, var ufuldstændig og ikke var i overensstemmelse med EU-Domstolens krav til vurderinger af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, hvilket Databeskyttelsesrådet påpegede i sine udtalelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, hvor det rådede Kommissionen til yderligere at vurdere specifikke aspekter af britisk ret og praksis vedrørende masseindsamling, videregivelse til tredjelande og internationale aftaler på området for udveksling af efterretninger, yderligere brug af de oplysninger, der indsamles med henblik på retshåndhævelse, og uafhængigheden af retslige kommissærer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den vurdering, Kommissionen foretog, før den fremlagde sit udkast til gennemførelsesafgørelse, var ufuldstændig og ikke var i overensstemmelse med EU-Domstolens krav til vurderinger af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, hvilket Databeskyttelsesrådet påpegede i sine udtalelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, hvor det rådede Kommissionen til yderligere at vurdere specifikke aspekter af britisk ret og praksis vedrørende masseindsamling, videregivelse til tredjelande og internationale aftaler på området for udveksling af efterretninger, yderligere brug af de oplysninger, der indsamles med henblik på retshåndhævelse, og uafhængigheden af retslige kommissærer;

| G. | der henviser til, at Kommissionen har undladt at tage stilling til visse aspekter af britisk ret og/eller praksis, hvilket har betydet, at den har udarbejdet udkast til gennemførelsesafgørelser, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten; der henviser til, at det hedder i artikel 45 i GDPR, at »ved vurdering af beskyttelsesniveauets tilstrækkelighed tager Kommissionen navnlig [hensyn til] ... relevant lovgivning, både generel og sektorbestemt, herunder vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar, statens sikkerhed og strafferet og offentlige myndigheders adgang til personoplysninger, samt gennemførelsen af sådan lovgivning, databeskyttelsesregler, faglige regler og sikkerhedsforanstaltninger, herunder regler for videreoverførsel af personoplysninger til et andet tredjeland eller en anden international organisation, der gælder i dette land eller denne internationale organisation, retspraksis«, og »de internationale forpligtelser, som tredjelandet eller den internationale organisation har påtaget sig, eller andre forpligtelser, der følger af retligt bindende konventioner eller instrumenter og af landets eller organisationens deltagelse i multilaterale eller regionale systemer, navnlig vedrørende beskyttelse af personoplysninger«, hvilket omfatter internationale aftaler på andre områder, som indebærer adgang til oplysninger eller udveksling af oplysninger og derfor kræver en vurdering af sådanne internationale aftaler; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen har undladt at tage stilling til visse aspekter af britisk ret og/eller praksis, hvilket har betydet, at den har udarbejdet udkast til gennemførelsesafgørelser, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten; der henviser til, at det hedder i artikel 45 i GDPR, at »ved vurdering af beskyttelsesniveauets tilstrækkelighed tager Kommissionen navnlig [hensyn til] ... relevant lovgivning, både generel og sektorbestemt, herunder vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar, statens sikkerhed og strafferet og offentlige myndigheders adgang til personoplysninger, samt gennemførelsen af sådan lovgivning, databeskyttelsesregler, faglige regler og sikkerhedsforanstaltninger, herunder regler for videreoverførsel af personoplysninger til et andet tredjeland eller en anden international organisation, der gælder i dette land eller denne internationale organisation, retspraksis«, og »de internationale forpligtelser, som tredjelandet eller den internationale organisation har påtaget sig, eller andre forpligtelser, der følger af retligt bindende konventioner eller instrumenter og af landets eller organisationens deltagelse i multilaterale eller regionale systemer, navnlig vedrørende beskyttelse af personoplysninger«, hvilket omfatter internationale aftaler på andre områder, som indebærer adgang til oplysninger eller udveksling af oplysninger og derfor kræver en vurdering af sådanne internationale aftaler;

| H. | der henviser til, at Domstolen i sin dom i Schrems I-sagen fastslog, at »Kommissionen under vurderingen af et tredjelands beskyttelsesniveau [er] forpligtet til at bedømme såvel indholdet af de regler, der finder anvendelse i dette land, og som følger af landets nationale lovgivning eller internationale forpligtelser, som den praksis, hvorved det tilsigtes at sikre overholdelsen af disse regler, idet den nævnte institution i overensstemmelse med artikel 25, stk. 2, i direktiv 95/46/EF skal tage hensyn til samtlige de forhold, der vedrører en videregivelse af personoplysninger til et tredjeland« (præmis 75); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Domstolen i sin dom i Schrems I-sagen fastslog, at »Kommissionen under vurderingen af et tredjelands beskyttelsesniveau [er] forpligtet til at bedømme såvel indholdet af de regler, der finder anvendelse i dette land, og som følger af landets nationale lovgivning eller internationale forpligtelser, som den praksis, hvorved det tilsigtes at sikre overholdelsen af disse regler, idet den nævnte institution i overensstemmelse med artikel 25, stk. 2, i direktiv 95/46/EF skal tage hensyn til samtlige de forhold, der vedrører en videregivelse af personoplysninger til et tredjeland« (præmis 75);

| I. | der henviser til, at efterretningstjenesters aktiviteter og udveksling med tredjelande i henhold til traktaterne er udelukket fra anvendelsesområdet for EU-retten, når det gælder medlemsstaterne, da de pågældende aktiviteter er omfattet af den nødvendige vurdering af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i tredjelande, som bekræftet af Domstolen i dommene i Schrems I- og II-sagerne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at efterretningstjenesters aktiviteter og udveksling med tredjelande i henhold til traktaterne er udelukket fra anvendelsesområdet for EU-retten, når det gælder medlemsstaterne, da de pågældende aktiviteter er omfattet af den nødvendige vurdering af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i tredjelande, som bekræftet af Domstolen i dommene i Schrems I- og II-sagerne;

| J. | der henviser til, at standarder for databeskyttelse ikke kun afhænger af, at der er vedtaget lovgivning, men også af anvendelsen af denne lovgivning i praksis, og at Kommissionen kun vurderede lovgivningen, ikke den faktiske anvendelse i praksis, da den udarbejdede sin afgørelse; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at standarder for databeskyttelse ikke kun afhænger af, at der er vedtaget lovgivning, men også af anvendelsen af denne lovgivning i praksis, og at Kommissionen kun vurderede lovgivningen, ikke den faktiske anvendelse i praksis, da den udarbejdede sin afgørelse;

| K. | der henviser til, at Kommissionen i øjeblikket anerkender, at 12 tredjelande sikrer tilstrækkelig beskyttelse i henhold til GDPR, og for nylig har afsluttet drøftelser med Republikken Korea i denne henseende; der henviser til, at Det Forenede Kongerige er det første land, for hvilket Kommissionen har påtænkt at træffe en tilstrækkelighedsbeslutning i henhold til retshåndhævelsesdirektivet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen i øjeblikket anerkender, at 12 tredjelande sikrer tilstrækkelig beskyttelse i henhold til GDPR, og for nylig har afsluttet drøftelser med Republikken Korea i denne henseende; der henviser til, at Det Forenede Kongerige er det første land, for hvilket Kommissionen har påtænkt at træffe en tilstrækkelighedsbeslutning i henhold til retshåndhævelsesdirektivet;

| L. | der henviser til, at Det Forenede Kongeriges tilfælde er forskelligt fra alle tidligere tilstrækkelighedsafgørelser, da det drejer sig om en tidligere EU-medlemsstat, der har indarbejdet bestemmelserne i GDPR i sin nationale ret og desuden har fastsat, at al »EU-afledt national lovgivning«, herunder lovgivning til gennemførelse af retshåndhævelsesdirektivet, fortsat vil gælde efter udløbet af overgangsperioden; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Det Forenede Kongeriges tilfælde er forskelligt fra alle tidligere tilstrækkelighedsafgørelser, da det drejer sig om en tidligere EU-medlemsstat, der har indarbejdet bestemmelserne i GDPR i sin nationale ret og desuden har fastsat, at al »EU-afledt national lovgivning«, herunder lovgivning til gennemførelse af retshåndhævelsesdirektivet, fortsat vil gælde efter udløbet af overgangsperioden;

I.   DEN GENERELLE FORORDNING OM DATABESKYTTELSE

Generelle bemærkninger

| 1. | konstaterer, at Det Forenede Kongerige har undertegnet EMRK og Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger; forventer, at Det Forenede Kongerige sikrer de samme minimumsregler for databeskyttelse, selv om det har forladt Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer med tilfredshed, at Det Forenede Kongerige har givet tilsagn om at respektere demokratiet og retsstatsprincippet og beskytte og internt anvende grundlæggende rettigheder svarende til dem, der er fastsat i EMRK, herunder høje databeskyttelsesniveauer; minder om, at dette er en nødvendig forudsætning for EU's samarbejde med Det Forenede Kongerige; minder om, at bestræbelserne for at inkludere en grundlæggende ret til databeskyttelse blev nedstemt af regeringen til trods for, at artikel 8 i EMRK om retten til privatlivets fred er en del af Det Forenede Kongeriges nationale ret via Human Rights Act 1998 og den nye common law-bestemmelse om misbrug af personoplysninger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger, at EU har valgt en tilgang til datastyring, der er fokuseret på menneskerettigheder, i forbindelse med udviklingen af robuste databeskyttelsesregler i GDPR, og er derfor dybt bekymret over offentlige udtalelser fra den britiske premierminister om, at Det Forenede Kongerige vil søge at afvige fra EU's databeskyttelsesregler og etablere sine egne »suveræne« kontrolmekanismer på området; mener, at Det Forenede Kongeriges nationale datastrategi fra 2020 udgør et skift fra beskyttelse af personoplysninger til mere udbredt brug og deling af data, hvilket er uforeneligt med principperne om rimelighed, dataminimering og formålsbegrænsning i henhold til GDPR; konstaterer, at Databeskyttelsesrådet i sine udtalelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet fremhævede, at dette kan føre til mulige risici i forbindelse med beskyttelsen af personoplysninger, der overføres fra EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at gyldige tilstrækkelighedsafgørelser i høj grad bidrager til beskyttelsen af borgernes grundlæggende rettigheder og virksomhedernes retssikkerhed; understreger dog, at tilstrækkelighedsafgørelser, der er baseret på ufuldstændige vurderinger og uden tilstrækkelig håndhævelse fra Kommissionens side, kan have den modsatte virkning, hvis de anfægtes ved domstolene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | påpeger, at den vurdering, Kommissionen foretog, før den fremlagde sit udkast til gennemførelsesafgørelse, var ufuldstændig og ikke var i overensstemmelse med EU-Domstolens krav til vurderinger af tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, hvilket Databeskyttelsesrådet påpegede i sine udtalelser om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet, hvor det rådede Kommissionen til yderligere at vurdere specifikke aspekter af britisk ret og praksis vedrørende masseindsamling, videregivelse til tredjelande og internationale aftaler på området for udveksling af efterretninger, yderligere brug af de oplysninger, der indsamles med henblik på retshåndhævelse, og uafhængigheden af retslige kommissærer; |
| --- | --- |

5.

Håndhævelse af GDPR

| 6. | udtrykker sin bekymring over den mangelfulde og ofte ikkeeksisterende håndhævelse af GDPR, som karakteriserede Det Forenede Kongerige, da det stadig var medlem af EU; påpeger navnlig, at den britiske informationskommissærs håndhævelse var mangelfuld; peger på eksemplet med den britiske informationskommissær, der afsluttede en klage over AdTech efter at have holdt to arrangementer for interessenter, skrev en rapport (»Update Report on Adtech«) og erklærede, at »AdTech-branchen synes at være umoden i sin forståelse af kravene til databeskyttelse«, uden at have brugt nogen af sine håndhævelsesbeføjelser (17); er bekymret for, at denne manglende håndhævelse er et strukturelt problem, som beskrevet i informationskommissærens »Regulatory Action Policy«, hvor følgende udtrykkeligt angives: »I de fleste tilfælde vil vi kun bruge vores beføjelser i de mest alvorlige tilfælde, som repræsenterer de mest alvorlige brud på forpligtelserne vedrørende oplysningsrettigheder. Disse vil typisk omfatte forsætlige, bevidste eller uagtsomme handlinger eller gentagne overtrædelser af forpligtelserne vedrørende oplysningsrettigheder, der forårsager skade eller tab for enkeltpersoner«; understreger, at dette i praksis har betydet, at mange brud på databeskyttelsesretten i Det Forenede Kongerige derfor ikke er blevet afhjulpet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | noterer sig Det Forenede Kongeriges nationale datastrategi, som blev ajourført den 9. december 2020, og som tyder på, at der vil ske et skift fra beskyttelse af personoplysninger til øget og mere udbredt anvendelse og udveksling af data; påpeger, at den holdning, at »tilbageholdelse af data kan have negative konsekvenser for samfundet«, som angivet i strategien, ikke er i overensstemmelse med principperne om dataminimering og formålsbegrænsning i henhold til GDPR og primærretten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at Det Forenede Kongeriges parlaments udvalg for konstitutionelle anliggender i 2004 (18) og udvalg for offentlige anliggender i 2014 (19) anbefalede at sikre informationskommissærens uafhængighed ved at gøre kommissæren til en embedsmand i parlamentet, som står til ansvar over for parlamentet, frem for fortsat at lade kommissæren blive udnævnt af ministeren for digitale medier og sport; beklager, at denne anbefaling ikke er blevet fulgt; |
| --- | --- |

8.

Databehandling med henblik på indvandringskontrol

| 9. | bemærker, at britisk databeskyttelsesret indeholder en undtagelse fra visse aspekter af de grundlæggende databeskyttelsesrettigheder og -principper såsom retten til indsigt og den registreredes ret til at vide, hvem vedkommendes oplysninger er blevet delt med, der kan fraviges, hvis en sådan beskyttelse ville skade en effektiv indvandringskontrol; understreger, at overvågningen af anvendelsen af undtagelsen og overholdelsen af reglerne skal foregå i overensstemmelse med de standarder, der fremgår af »adequacy referential«, som stiller krav om hensyntagen til praksis såvel som princip ved at påpege, at det er nødvendigt at tage højde for ikke blot indholdet af de regler, der gælder for videregivelse af personoplysninger til et tredjeland, men også det system, der skal sikre disse reglers virkning; anerkender, at denne undtagelse, som kan benyttes af alle registeransvarlige i Det Forenede Kongerige, er blevet godkendt af informationskommissæren og en domstol og kun kan påberåbes fra sag til sag og finde anvendelse, når det er nødvendigt og står i rimeligt forhold til målet; minder om den nylige afsløring af, at der blev indgivet 17 780 anmodninger om adgang til data, der blev behandlet af indenrigsministeriet mellem den 1. april 2018 og den 31. marts 2019, om 146,75 millioner registrerede, og at undtagelsen vedrørende indvandring blev anvendt over for mere end 70 % af anmodningerne fra registrerede til indenrigsministeriet i 2020 (20); understreger, at selv i de tilfælde, hvor indenrigsministeriet anvendte undtagelsen, blev adgangen til oplysninger ikke afvist fuldt ud, men begrænset til redigerede dokumenter; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker, at denne undtagelse nu finder anvendelse på EU-borgere, der bor eller planlægger at tage ophold i Det Forenede Kongerige; er stærkt bekymret over, at undtagelsen fjerner centrale ansvarliggørelses- og klagemuligheder, og understreger, at dette ikke er et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

10.

| 11. | gentager sin alvorlige bekymring over fravigelsen af registreredes rettigheder i Det Forenede Kongeriges indvandringspolitik; gentager sin holdning om, at undtagelsen vedrørende behandling af personoplysninger i indvandringssammenhæng i henhold til Det Forenede Kongeriges databeskyttelseslov skal ændres, inden der kan træffes en gyldig tilstrækkelighedsafgørelse, som Europa-Parlamentet gentagne gange har givet udtryk for, herunder i sin beslutning af 12. februar 2020 om det foreslåede forhandlingsmandat med henblik på et nyt partnerskab med Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (21) og udtalelsen af 5. februar 2021 fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (22); opfordrer Kommissionen til at forsøge at få fjernet immigrationsundtagelsen eller sikre, at den reformeres på en sådan måde, at undtagelsen og brugen heraf giver tilstrækkelig sikkerhed for de registrerede personer og ikke bryder med de standarder, der forventes af et tredjeland; |
| --- | --- |

11.

Masseovervågning

| 12. | minder om whistlebloweren Edward Snowdens afsløringer af masseovervågning fra USA's og Det Forenede Kongeriges side; minder om, at Det Forenede Kongeriges Tempora-program, der drives af det statslige kommunikationshovedkvarter (GCHQ), opsnapper kommunikation i realtid via internettets fiberoptiske backbone-kabler og registrerer dataene, så de kan anvendes til behandling og søgning på et senere tidspunkt; minder om, at denne masseovervågning af kommunikationsindhold og metadata finder sted, uanset om der er nogen specifik mistanke eller nogen måldata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at Domstolen i dommene i sagerne Schrems I og Schrems II fastslog, at masseadgang til indholdet af privat kommunikation berører kernen i retten til privatlivets fred, og at det i sådanne tilfælde ikke længere er nødvendigt at efterprøve nødvendigheden og proportionaliteten; understreger, at disse principper gælder for videregivelse af data til andre tredjelande end USA, herunder Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at det i sin beslutning af 12. marts 2014 påpegede, at GCHQ's brug af masseovervågningsprogrammer, der er vilkårlig og ikke bygger på nogen konkrete mistanker, er uforenelig med principperne om nødvendighed og proportionalitet i et demokratisk samfund og ikke er i tilstrækkelig overensstemmelse med EU-retten; erkender, at Det Forenede Kongerige siden har reformeret sin lovgivning om overvågning og indført sikkerhedsforanstaltninger, der er mere vidtrækkende end de betingelser, EU-Domstolen fastsatte i Schrems II-dommen (23), og de sikkerhedsforanstaltninger, der er indført i de fleste medlemsstaters lovgivning om overvågning; glæder sig navnlig over indførelsen af fuld adgang til effektiv domstolsprøvelse; minder om, at FN's særlige rapportør om retten til privatlivets fred har givet udtryk for sin tilfredshed med de stærke sikkerhedsforanstaltninger, der blev indført med Investigatory Powers Act 2016 (IPA), hvad angår nødvendighed, proportionalitet og uafhængig tilladelse fra en domstol; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i september 2018 bekræftede, at Det Forenede Kongeriges programmer for masseaflytning og lagring af data, herunder Tempora, var »ulovlige og uforenelige med de betingelser, der er nødvendige for et demokratisk samfund« (24); |
| --- | --- |

15.

| 16. | finder det uacceptabelt, at udkastene til tilstrækkelighedsafgørelser ikke inddrager spørgsmålet om manglende begrænsninger af Det Forenede Kongeriges brug af sine beføjelser inden for bulkdata eller den faktiske brug af Det Forenede Kongeriges og USA's fælles overvågningsoperationer som afsløret af Edward Snowden, herunder at:






  a) | der ikke er noget effektivt væsentligt tilsyn fra informationskommissærens eller domstolenes side af brugen af undtagelsen vedrørende statens sikkerhed i Det Forenede Kongeriges databeskyttelsesret |
| --- | --- | --- |

16.

a)

der ikke er noget effektivt væsentligt tilsyn fra informationskommissærens eller domstolenes side af brugen af undtagelsen vedrørende statens sikkerhed i Det Forenede Kongeriges databeskyttelsesret

| b) | begrænsningerne af Det Forenede Kongeriges brug af beføjelser inden for bulkdata ikke er fastsat i selve lovgivningen, som krævet af Domstolen (men snarere overlades til den udøvende magts skøn under »respektfuld« domstolskontrol) |
| --- | --- |

b)

begrænsningerne af Det Forenede Kongeriges brug af beføjelser inden for bulkdata ikke er fastsat i selve lovgivningen, som krævet af Domstolen (men snarere overlades til den udøvende magts skøn under »respektfuld« domstolskontrol)

| c) | beskrivelsen af »sekundære data« (metadata) i udkastene til afgørelser er ekstremt vildledende og ikke indeholder bemærkninger om, at sådanne data kan være meget afslørende og indgribende og underkastes avancerede automatiserede analyser (som konstateret af Domstolen i sagen »Digital Rights Ireland« (25)), men at metadata i Det Forenede Kongeriges ret ikke er beskyttet på en meningsfuld måde mod Det Forenede Kongeriges efterretningstjenesters uberettigede adgang, indsamling af bulkdata og AI-baserede analyser |
| --- | --- |

c)

beskrivelsen af »sekundære data« (metadata) i udkastene til afgørelser er ekstremt vildledende og ikke indeholder bemærkninger om, at sådanne data kan være meget afslørende og indgribende og underkastes avancerede automatiserede analyser (som konstateret af Domstolen i sagen »Digital Rights Ireland« (25)), men at metadata i Det Forenede Kongeriges ret ikke er beskyttet på en meningsfuld måde mod Det Forenede Kongeriges efterretningstjenesters uberettigede adgang, indsamling af bulkdata og AI-baserede analyser

| d) | »5 Eyes«-agenturerne, navnlig GCHQ og National Security Agency (NSA), i praksis reelt udveksler alle efterretningsdata; |
| --- | --- |

d)

»5 Eyes«-agenturerne, navnlig GCHQ og National Security Agency (NSA), i praksis reelt udveksler alle efterretningsdata;

påpeger endvidere, at Det Forenede Kongeriges statsborgere i forholdet til USA er beskyttet af visse uformelle sikkerhedsforanstaltninger aftalt mellem GCHQ og NSA; udtrykker dyb bekymring over, at disse sikkerhedsforanstaltninger ikke vil beskytte unionsborgere eller personer med bopæl i EU, hvis data kan videregives og deles med NSA;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at indgå aftaler med Det Forenede Kongerige om ikke at bruge spionage og opfordrer Kommissionen til at bruge dialogen med sine modparter i Det Forenede Kongerige til at formidle det budskab, at hvis Det Forenede Kongeriges overvågningslovgivning og -praksis ikke bliver ændret, vil den eneste mulighed for at opnå tilstrækkelighedsafgørelser være at indgå aftaler med medlemsstaterne om ikke at bruge spionage; |
| --- | --- |

17.

Videreoverførsel

| 18. | understreger på det kraftigste, at European Union (Withdrawal) Act 2018 fastsætter, at den retspraksis, der er genereret ved Domstolen inden overgangsperiodens udløb, vil blive »retained EU law« (bibeholdt EU-ret) og dermed juridisk bindende for Det Forenede Kongerige; påpeger, at Det Forenede Kongerige er bundet af de principper og betingelser, der er fastlagt i Domstolens domme i sagerne Schrems I og Schrems II, når det vurderer tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet i andre tredjelande; er bekymret over, at de britiske domstole ikke desto mindre ikke længere vil anvende chartret; påpeger, at Det Forenede Kongerige ikke længere henhører under kompetenceområdet for Domstolen, som er den højeste instans, der kan fortolke chartret; |
| --- | --- |

18.

| 19. | påpeger, at Det Forenede Kongeriges regler om deling af personoplysninger i henhold til Digital Economy Act 2017 og om videreoverførsel af forskningsdata klart ikke kan siges »i det væsentlige at svare til« reglerne i GDPR som fortolket af Domstolen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er bekymret over, at Det Forenede Kongerige har givet sig selv ret til at erklære, at andre tredjelande eller territorier yder tilstrækkelig databeskyttelse, uanset om EU har konstateret, at det er tilfældet; minder om, at Det Forenede Kongerige allerede har erklæret, at Gibraltar yder tilstrækkelig databeskyttelse, selv om EU ikke har gjort det; er stærkt bekymret for, at en britisk tilstrækkelighedsstatus derfor vil føre til, at EU's regler om overførsler til lande eller territorier, der ikke anses for at have et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau i henhold til EU-retten, omgås; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konstaterer, at Det Forenede Kongerige den 1. februar 2021 sendte en anmodning om optagelse i det omfattende og progressive Stillehavspartnerskab (CPTPP), navnlig for at »drage fordel af moderne digitale handelsregler, der gør det muligt at udveksle data frit mellem medlemmerne, fjerne unødige hindringer for virksomheder [osv.]«; konstaterer med bekymring, at otte af de 11 medlemmer af CPTPP ikke har en tilstrækkelighedsafgørelse fra EU; er stærkt betænkelig ved muligheden for, at personoplysninger om unionsborgere eller personer med bopæl i EU kan videreoverføres til disse lande, hvis Det Forenede Kongerige får en tilstrækkelighedsafgørelse (26); |
| --- | --- |

21.

| 22. | beklager, at Kommissionen ikke har vurderet virkningen af og de potentielle risici ved aftalen mellem Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland og Japan om et omfattende økonomisk partnerskab, som omfatter bestemmelser om personoplysninger og databeskyttelsesniveauet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | påpeger med foruroligelse, at hvis Det Forenede Kongerige indføjer bestemmelser om dataoverførsler i sine fremtidige handelsaftaler, bl.a. med USA, vil det beskyttelsesniveau, der er fastlagt i GDPR, blive undergravet; |
| --- | --- |

23.

II.   DIREKTIVET OM DATABESKYTTELSE PÅ RETSHÅNDHÆVELSESOMRÅDET

| 24. | fremhæver, at Det Forenede Kongerige er det første land, for hvilket Kommissionen har foreslået en tilstrækkelighedsafgørelse i henhold til direktiv (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

24.

| 25. | noterer sig Det Forenede Kongeriges aftale om grænseoverskridende dataadgang med USA (27) i henhold til den amerikanske CLOUD Act, som letter dataoverførsler i retshåndhævelsesøjemed; er stærkt bekymret for, at dette vil give de amerikanske myndigheder uberettiget adgang til personoplysninger om unionsborgere og personer med bopæl i EU; deler Databeskyttelsesrådets bekymring for, at sikkerhedsforanstaltningerne i paraplyaftalen mellem EU og USA (28) anvendt med de fornødne ændringer måske ikke vil leve op til kriterierne for klare, præcise og tilgængelige regler for så vidt angår adgangen til personlige oplysninger eller måske ikke i tilstrækkelig grad vil sikre, at sådanne sikkerhedsforanstaltninger er effektive og kan håndhæves i henhold til britisk ret; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om, at Domstolens dom i sag C-623/17 må fortolkes således, at den er til hinder for en national lovgivning, der pålægger udbydere af elektroniske kommunikationstjenester at foretage generel og udifferentieret overføring eller lagring af trafik- og lokaliseringsdata til statens sikkerheds- og efterretningstjenester med henblik på beskyttelse af den nationale sikkerhed; |
| --- | --- |

26.

| 27. | påpeger, at Domstolen i denne sag fastslog, at Det Forenede Kongeriges masseindsamling af data i henhold til Regulation of Investigatory Powers Act 2000 var ulovlig; påpeger, at denne lov siden er blevet afløst af Investigatory Powers Act (IPA 2016) med det formål at styrke nødvendigheds- og proportionalitetsprincippet; understreger, at IPA 2016 gør aflytning betinget af domstolstilsyn og giver enkeltpersoner beføjelse til at tilgå deres data og indgive klager til Investigatory Powers Tribunal; finder det ikke desto mindre dybt beklageligt, at IPA 2016 fortsat tillader masselagring af data; |
| --- | --- |

27.

| 28. | er foruroliget over nylige rapporter om, at en massedataindsamlings- og opbevaringsordning indgår i et forsøg, der gennemføres af Det Forenede Kongeriges indenrigsministerium inden for rammerne af IPA 2016; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder om, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 12. februar 2020 understregede, at »Det Forenede Kongerige ikke kan få direkte adgang til oplysninger i EU's informationssystemer eller deltage i EU-agenturernes forvaltningsstrukturer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, mens enhver udveksling af oplysninger, herunder personoplysninger, med Det Forenede Kongerige bør være underlagt strenge sikkerhedsgarantier og revisions- og tilsynsbetingelser, herunder et niveau for beskyttelse af personoplysninger, der svarer til det, der følger af EU-retten«; noterer sig de mangler, der er konstateret i den måde, Det Forenede Kongerige gennemførte databeskyttelsesretten på, mens det stadig var medlem af EU; minder om, at Det Forenede Kongerige drev en kopi af Schengeninformationssystemet (SIS); forventer, at de britiske retshåndhævende myndigheder vil overholde de gældende regler fuldt ud, når de udveksler personoplysninger i fremtiden; minder om, at Det Forenede Kongerige fortsat har adgang til nogle af EU's retshåndhævelsesdatabaser, dog kun på grundlag af et hit/intet hit-system, og at det retligt er udelukket fra at tilgå SIS; |
| --- | --- |

29.

| 30. | udtrykker bekymring over afsløringen i januar 2021 af, at 400 000 straffeattester ved en fejl blev slettet fra det britiske politis centrale computer; understreger, at dette ikke indgyder tillid til Det Forenede Kongeriges indsats for databeskyttelse i retshåndhævelsesøjemed; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at udkastet til tilstrækkelighedsafgørelse nøje gennemgår rettighederne for hver af de britiske myndigheder, der i henhold til den nationale ret har beføjelse til at aflytte og lagre personoplysninger af nationale sikkerhedshensyn; bifalder desuden, at der i detaljerede tilsynsrapporter om de myndigheder, der er ansvarlige for efterretninger, findes information om Det Forenede Kongeriges nuværende overvågningspraksis; opfordrer Kommissionen til at foretage yderligere evaluering og overvågning af de typer af kommunikationsdata, der er omfattet af Det Forenede Kongeriges beføjelser inden for datalagring og lovlig aflytning; |
| --- | --- |

31.

| 32. | påpeger, at der i handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige indgår afsnit om udveksling af DNA, fingeraftryk og oplysninger fra køretøjsregistre, overførsel og behandling af passagerlisteoplysninger (PNR-oplysninger), samarbejde om operationelle oplysninger og samarbejde med Europol og Eurojust, som vil finde anvendelse uafhængigt af tilstrækkelighedsafgørelsen; erindrer imidlertid om de betænkeligheder, som Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender gav udtryk for i sin udtalelse fra februar 2021 om handels- og samarbejdsaftalens bestemmelser om særlig anvendelser af og længere opbevaringsperioder for personoplysninger, som Det Forenede Kongerige fik tildelt i aftalens Prüm- og PNR-afsnit, og som ikke svarer til medlemsstaternes anvendelser og opbevaringsperioder; minder om retten til at anlægge sag ved Domstolen for at få afprøvet lovligheden af den foreslåede internationale aftale og i særdeleshed dens forenelighed med beskyttelsen af en grundlæggende rettighed (29); |
| --- | --- |

32.

Konklusioner

| 33. | opfordrer Kommissionen til at give EU's virksomheder sikkerhed for, at tilstrækkelighedsafgørelsen vil give et solidt, tilstrækkeligt og fremtidsorienteret retsgrundlag for dataoverførsler; understreger vigtigheden af at sikre, at denne tilstrækkelighedsafgørelse vil blive anset for acceptabel, hvis den forelægges for Domstolen, og understreger, at alle henstillinger i Databeskyttelsesrådets udtalelse derfor bør tages i betragtning; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konstaterer med tilfredshed, at tilstrækkelighedsafgørelserne kun vil gælde i fire år, eftersom Det Forenede Kongerige kan vælge at ændre lovgivningen efter Kommissionens tilstrækkelighedsvurdering, nu hvor landet ikke længere er en EU-medlemsstat; opfordrer Kommissionen til i mellemtiden at fortsætte med at overvåge databeskyttelsesniveauet i Det Forenede Kongerige i ret og i praksis og at foretage en grundig vurdering, før tilstrækkelighedsafgørelsen fornyes i 2025; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mener, at Kommissionen med vedtagelsen af de to gennemførelsesafgørelser, som ikke er forenelige med EU-retten, uden at have adresseret alle de problemstillinger, som fremføres i nærværende beslutning, overskrider de gennemførelsesbeføjelser, som den er blevet tildelt i medfør af forordning (EU) 2016/679 og direktiv (EU) 2016/680; gør derfor indsigelse mod de to gennemførelsesretsakter under henvisning til, at udkastene til gennemførelsesafgørelser ikke er i overensstemmelse med EU-retten; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at ændre de to udkast til gennemførelsesafgørelse med henblik på at gøre dem fuldt forenelige med EU-retten og retspraksis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | anmoder om, at de nationale databeskyttelsesmyndigheder suspenderer overførslen af personoplysninger, som kan være genstand for vilkårlig adgang for britiske efterretningsmyndigheder, hvis Kommissionen vedtager sine tilstrækkelighedsafgørelser i relation til Det Forenede Kongerige, inden Det Forenede Kongerige har løst ovennævnte problemer; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen og Det Forenede Kongeriges kompetente myndigheder til at udarbejde en handlingsplan med henblik på så hurtigt som muligt at få udbedret manglerne påpeget i Databeskyttelsesrådets udtalelser og andre udestående problemer i Det Forenede Kongeriges databeskyttelse, hvilket skal være en forudsætning for den endelige tilstrækkelighedsafgørelse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte den tætte overvågning af databeskyttelsesniveauet samt love og praksis angående masseovervågning i Det Forenede Kongerige; påpeger, at der findes andre lovlige muligheder for overførsel af personoplysninger til Det Forenede Kongerige i kapitel V i GDPR; minder om, at overførsler, der er baseret på undtagelser i særlige situationer i henhold til artikel 49 i GDPR, ifølge Databeskyttelsesrådets retningslinjer skal være ekstraordinære; |
| --- | --- |

39.

| 40. | konstaterer med beklagelse, at Kommissionen har ignoreret Parlamentets opfordringer til at suspendere privatlivsskjoldet, indtil de amerikanske myndigheder overholder betingelserne herfor, men i stedet hele tiden har foretrukket at »overvåge situationen« uden nogen konkrete resultater med hensyn til databeskyttelse for borgerne og juridisk sikkerhed for virksomhederne; opfordrer indtrængende Kommissionen til at lære af sine tidligere fejl, hvor den ikke har lyttet til opfordringer fra Parlamentet og eksperter vedrørende vedtagelse og overvågning af tidligere tilstrækkelighedsafgørelser, og ikke at overlade det til Domstolen at håndhæve EU's databeskyttelsesret korrekt efter klager fra enkeltpersoner; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at overvåge databeskyttelsesret og -praksis i Det Forenede Kongerige tæt, til straks at informere og høre Parlamentet ved enhver fremtidig ændring af den britiske databeskyttelsesordning og til at give Parlamentet en kontrolfunktion inden for de nye institutionelle rammer, herunder for relevante organer såsom Specialudvalget vedrørende Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, medlemsstaterne og Det Forenede Kongeriges regering. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  EUT C 378 af 9.11.2017, s. 104.

(5)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 133.

(6)  EUT C 345 af 16.10.2020, s. 58.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0256.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0337.

(9)  EUT L 444 af 31.12.2020, s. 14.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0141.

(11)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(12)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89.

(13)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(14)  A8-0324/2017.

(15)  Udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 om tilstrækkeligheden af beskyttelsen af personoplysninger i Det Forenede Kongerige.

(16)  Udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/680 om tilstrækkeligheden af beskyttelsen af personoplysninger i Det Forenede Kongerige.

(17)  Lomas, N., UK’s ICO faces legal action after closing adtech complaint with nothing to show for it, TechCrunch, San Francisco, 2020.

(18)  Det særlige udvalg om konstitutionelle anliggenders syvende rapport offentliggjort af Underhuset den 13. juni 2006. I punkt 108 anføres det, at udvalget finder det hensigtsmæssigt at lade informationskommissæren være direkte ansvarlig over for, og finansieret af, parlamentet og anbefaler, at en sådan ændring overvejes, når der opstår en mulighed for at ændre lovgivningen.

(19)  Rapport fra udvalget for offentlig forvaltning med titlen »Who’s accountable? Relationships between Government and arm’s-length bodies«, offentliggjort af Underhuset den 4. november 2014. I punkt 64 anføres det, at informationskommissæren og kriminalforsorgen i højere grad bør være fuldt ud uafhængig af regeringen og stå til ansvar over for parlamentet, og at informationskommissæren, kommissæren for ansættelse af embedsmænd og formanden for udvalget for forvaltningsstandarder bør være embedsmænd i parlamentet ligesom den parlamentariske ombudsmand og ombudsmand for sundhedsvæsenet samt skatteinspektøren (Comptroller) og rigsrevisoren (Auditor General).

(20)  Pressemeddelelse af 3. marts 2021 fra Open Rights Group med titlen »Documents reveal controversial Immigration Exemption used in 70 % of access requests to Home Office«.

(21)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0033.

(22)  Udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om indgåelse på Unionens vegne af handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side og af aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om sikkerhedsprocedurer for udveksling og beskyttelse af klassificerede informationer, LIBE_AL(2021)680848.

(23)  Dom af 16. juli 2020, Data Protection Commissioner mod Facebook Ireland Limited og Maximillian Schrems, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(24)  Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom af 13. september 2018, Big Brother Watch m.fl. mod Det Forenede Kongerige, sag nr. 58170/13, 62322/14, 24960/15.

(25)  Domstolens dom af 8. april 2014, Digital Rights Ireland Ltd mod Minister for Communications, Marine and Natural Resources m.fl. og Kärntner Landesregierung m.fl., C-293/12 og C-594/12, ECLI:EU:C:2014:238.

(26)  Pressemeddelelse af 30. januar 2021 fra det britiske ministerium for international handel med titlen »UK applies to join huge Pacific free trade area CPTPP«.

(27)  Aftale mellem regeringen for Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland og regeringen for Amerikas Forenede Stater af 3. oktober 2019 om adgang til elektroniske data med henblik på bekæmpelse af grov kriminalitet.

(28)  Aftale mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgning af strafbare handlinger (EUT L 336 af 10.12.2016, s. 3).

(29)  Europa-Parlamentets beslutning om udkastet til Kommissionens beslutning om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet for personoplysninger i fortegnelsen over reservationsnumre (PNR), der videregives til told- og grænsekontrolmyndighederne i USA (EUT C 103 E af 29.4.2004, s. 665).

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Mandag den 17. maj 2021

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/228 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/228

---

P9_TA(2021)0216

Handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri for perioden 2021-2027 (»Pericles IV-programmet«) ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri for perioden 2021-2027 (»Pericles IV-programmet«) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 331/2014 (06164/1/2021 — C9-0137/2021 — 2018/0194(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 15/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06164/1/2021 — C9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06164/1/2021 — C9-0137/2021),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0369),

| — | der henviser til udtalelse af 19. oktober 2018 (2) fra Den Europæiske Centralbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. oktober 2018 (2) fra Den Europæiske Centralbank,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0164/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0164/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vedtaget tekst af 13.2.2019, P8_TA(2019)0087.

(2)  EUT C 378 af 19.10.2018, s. 2.

---

Tirsdag den 18. maj 2021

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/229 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/229

---

P9_TA(2021)0217

Udnævnelse af den administrerende direktør for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed — Kandidat: Natasha Cazenave

Europa-Parlamentets afgørelse af 18. maj 2021 om forslag om udnævnelse af den administrerende direktør for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (N9-0005/2021 — C9-0114/2021 — 2021/0900(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 15/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag af 12. marts 2021 fra tilsynsrådet for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (C9-0114/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 12. marts 2021 fra tilsynsrådet for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (C9-0114/2021),

| — | der henviser til artikel 51, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 51, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om kønsbalance ved udnævnelser inden for EU's økonomiske og monetære anliggender (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om kønsbalance ved udnævnelser inden for EU's økonomiske og monetære anliggender (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om institutioner og organer i Den Økonomiske og Monetære Union: Forebyggelse af interessekonflikter efter udtræden af offentlig tjeneste (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om institutioner og organer i Den Økonomiske og Monetære Union: Forebyggelse af interessekonflikter efter udtræden af offentlig tjeneste (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 131, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 131,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0137/2021),

| A. | der henviser til, at embedsperioden for den nuværende administrerende direktør for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed udløber den 29. maj 2021; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at embedsperioden for den nuværende administrerende direktør for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed udløber den 29. maj 2021;

| B. | der henviser til, at tilsynsrådet for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed den 12. marts 2021, efter en åben udvælgelsesprocedure, foreslog at udnævne Natasha Cazenave til administrerende direktør for en periode på fem år i overensstemmelse med artikel 51, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1095/2010; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at tilsynsrådet for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed den 12. marts 2021, efter en åben udvælgelsesprocedure, foreslog at udnævne Natasha Cazenave til administrerende direktør for en periode på fem år i overensstemmelse med artikel 51, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1095/2010;

| C. | der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 22. april 2021 afholdt en høring med Natasha Cazenave, hvor hun efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 22. april 2021 afholdt en høring med Natasha Cazenave, hvor hun efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| 1. | godkender udnævnelsen af Natasha Cazenave til administrerende direktør for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

(2)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 105.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/230 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/230

---

P9_TA(2021)0218

Udnævnelse af formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) — Kandidat: Petra Hielkema

Europa-Parlamentets afgørelse af 18. maj 2021 om forslag om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) (N9-0022/2021 — C9-0163/2021 — 2021/0901(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 15/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den endelige liste over egnede kandidater til stillingen som formand for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger af 22. marts 2021, der blev udarbejdet af dens tilsynsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige liste over egnede kandidater til stillingen som formand for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger af 22. marts 2021, der blev udarbejdet af dens tilsynsråd,

| — | der henviser til Rådets skrivelse af 6. maj 2021, hvori Petra Hielkema foreslås som formand for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (C9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets skrivelse af 6. maj 2021, hvori Petra Hielkema foreslås som formand for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (C9-0163/2021),

| — | der henviser til artikel 48, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/79/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 48, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/79/EF (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om kønsbalance ved udnævnelser inden for EU's økonomiske og monetære anliggender (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om kønsbalance ved udnævnelser inden for EU's økonomiske og monetære anliggender (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om institutioner og organer i Den Økonomiske og Monetære Union: Forebyggelse af interessekonflikter efter udtræden af offentlig tjeneste (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om institutioner og organer i Den Økonomiske og Monetære Union: Forebyggelse af interessekonflikter efter udtræden af offentlig tjeneste (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 131, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 131,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0162/2021),

| A. | der henviser til, at embedsperioden for formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger udløb den 28. februar 2021; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at embedsperioden for formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger udløb den 28. februar 2021;

| B. | der henviser til, at Rådet den 6. maj 2021 foreslog at udnævne Petra Hielkema til formand for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger for en periode på fem år i overensstemmelse med artikel 48, stk. 2, og 3 i forordning (EU) nr. 1094/2010; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Rådet den 6. maj 2021 foreslog at udnævne Petra Hielkema til formand for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger for en periode på fem år i overensstemmelse med artikel 48, stk. 2, og 3 i forordning (EU) nr. 1094/2010;

| C. | der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 10. maj 2021 afholdt en høring med Petra Hielkema, hvor hun efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 10. maj 2021 afholdt en høring med Petra Hielkema, hvor hun efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| 1. | godkender udnævnelsen af Petra Hielkema til formand for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 48.

(2)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 105.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/231 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/231

---

P9_TA(2021)0219

Fonden for Retfærdig Omstilling ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020)0022 — C9-0007/2020 — 2020/0006(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 15/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2020)0022) og det ændrede forslag (COM(2020)0460), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2020)0022) og det ændrede forslag (COM(2020)0460),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 175, tredje afsnit, og artikel 322, stk. 1, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0007/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 175, tredje afsnit, og artikel 322, stk. 1, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0007/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det tjekkiske Deputeretkammer, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det tjekkiske Deputeretkammer, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 20. juli 2020 (1) fra Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. juli 2020 (1) fra Revisionsretten,

| — | der henviser til udtalelser af 10. juni 2020 og 18. september 2020 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser af 10. juni 2020 og 18. september 2020 (2) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 2. juli 2020 fra Regionsudvalget (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 2. juli 2020 fra Regionsudvalget (3),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 3. marts 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 3. marts 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til udtalelser fra Budgetudvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Budgetudvalget, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0135/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0135/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 290 af 1.9.2020, s. 1.

(2)  EUT C 311 af 18.9.2020, s. 55 og EUT C 429 af 11.12.2020, s. 240.

(3)  EUT C 324 af 1.10.2020, s. 74.

(4)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 17. september 2020 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0223).

---

P9_TC1-COD(2020)0006

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 18. maj 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1056.)

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/233 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/233

---

P9_TA(2021)0221

Handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (»Pericles IV-programmet«) i perioden 2021-2027: udvidelse til også at omfatte de medlemsstater, der ikke deltager i euroen ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets forordning om udvidelse af anvendelsen af forordning (EU) 2021/... om et handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (»Pericles IV-programmet«) i perioden 2021-2027 til også at omfatte de medlemsstater, der ikke deltager i euroen, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 331/2014 (13255/2020 — C9-0017/2021 — 2018/0219(APP))

(Særlig lovgivningsprocedure — godkendelse)

(2022/C 15/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets forordning (13255/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets forordning (13255/2020),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0017/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0017/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0165/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0165/2021),

| 1. | godkender udkastet til Rådets forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/234 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/234

---

P9_TA(2021)0222

Aftale mellem EU og Cuba: ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er opført på EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Cuba i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) af 1994 om ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er opført på EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (10637/2020 — C9-0097/2021 — 2020/0233(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 15/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10637/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10637/2020),

| — | der henviser til aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Cuba i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) af 1994 om ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er opført på EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (10638/20), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Cuba i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) af 1994 om ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er opført på EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (10638/20),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0097/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0097/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0129/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A9-0129/2021),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Cubas regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/235

---

P9_TA(2021)0223

Protokol til Euro-Middelhavsassocieringsaftalen mellem EU og Tunesien (Kroatiens tiltrædelse) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på vegne af Den Europæiske Union og dens medlemsstater af en protokol til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (COM(2018)0603 — C9-0302/2020 — 2018/0310(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 15/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12294/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12294/2018),

| — | der henviser til udkast til protokol til Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (12295/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol til Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (12295/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0302/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0302/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A9-0150/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A9-0150/2021),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Tunesiske Republiks regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/236

---

P9_TA(2021)0224

Protokol til associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika (Kroatiens tiltrædelse) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af protokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06048/2020 — C9-0383/2020 — 2020/0024(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 15/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06048/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06048/2020),

| — | der henviser til udkast til protokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06049/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06049/2020),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0383/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0383/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om International Handel, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om International Handel,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A9-0148/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A9-0148/2021),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Mellemamerikas regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/237

---

P9_TA(2021)0225

Aftale mellem EU/USA/Island/Norge: tidsbegrænsning af aftaler om at stille luftfartøjer med besætning til rådighed ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen vedrørende tidsbegrænsning af aftaler om at stille luftfartøjer med besætning til rådighed mellem Den Europæiske Union, Amerikas Forenede Stater, Island og Kongeriget Norge (11645/2020 — C9-0392/2020 — 2019/0126(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 15/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11645/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11645/2020),

| — | der henviser til udkast til aftale vedrørende tidsbegrænsning af aftaler om at stille luftfartøjer med besætning til rådighed mellem Den Europæiske Union, Amerikas Forenede Stater, Island og Kongeriget Norge (10584/19), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale vedrørende tidsbegrænsning af aftaler om at stille luftfartøjer med besætning til rådighed mellem Den Europæiske Union, Amerikas Forenede Stater, Island og Kongeriget Norge (10584/19),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0392/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0392/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0125/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0125/2021),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Amerikas Forenede Staters, Islands og Kongeriget Norges regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/238 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/238

---

P9_TA(2021)0226

Særafgiften »octroi de mer« i de franske regioner i den yderste periferi *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Rådets afgørelse om særafgiften »octroi de mer« i de franske regioner i den yderste periferi og om ændring af afgørelse nr. 940/2014/EU (COM(2021)0095 — C9-0105/2021 — 2021/0051(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2022/C 15/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0095), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0095),

| — | der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0105/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0105/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0138/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0138/2021),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/239 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/239

---

P9_TA(2021)0228

Det fælles merværdiafgiftssystem: fritagelser ved indførsel og visse leveringer i tilknytning til EU-foranstaltninger af almen interesse *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår fritagelser ved indførsel og visse leveringer i tilknytning til EU-foranstaltninger af almen interesse (COM(2021)0181 — C9-0132/2021 — 2021/0097(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2022/C 15/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0181), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0181),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0132/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0132/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0155/2021),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/240 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/240

---

P9_TA(2021)0229

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Estland — EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 — C9-0127/2021 — 2021/0076(BUD))

(2022/C 15/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0151 — C9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0151 — C9-0127/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (3) (IIA af 16. december 2020) særlig artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (3) (IIA af 16. december 2020) særlig artikel 9,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0158/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0158/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for;

| B. | der henviser til, at Estland indgav ansøgning EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 10 080 afskedigelser (4) i de økonomiske sektorer, der er klassificeret under NACE revision 2, hovedgruppe 45 (Handel med biler og motorcykler og reparation heraf), 49 (Landtransport og rørtransport), 50 (Skibsfart), 51 (Luftfart), 52 (Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport) 55 (Overnatningsfaciliteter), 56 (Restaurationsvirksomhed), 74 (Andre liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser), 77 (Udlejning og leasing), 79 (Rejsebureauers og rejsearrangørers virksomhed, reservationstjenesteydelser og tjenesteydelser i forbindelse hermed), 90 (Kreative aktiviteter, kunst og forlystelser), 91 (Biblioteker, arkiver, museer og anden kulturel virksomhed), 92 (Lotteri- og anden spillevirksomhed), 93 (Sport, forlystelser og fritidsaktiviteter), i NUTS 2-regionen Eesti (EE00) i Estland (5) for en referenceperiode for ansøgningen, der løber fra den 13. marts 2020 til den 11. november 2020; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Estland indgav ansøgning EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 10 080 afskedigelser (4) i de økonomiske sektorer, der er klassificeret under NACE revision 2, hovedgruppe 45 (Handel med biler og motorcykler og reparation heraf), 49 (Landtransport og rørtransport), 50 (Skibsfart), 51 (Luftfart), 52 (Hjælpevirksomhed i forbindelse med transport) 55 (Overnatningsfaciliteter), 56 (Restaurationsvirksomhed), 74 (Andre liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser), 77 (Udlejning og leasing), 79 (Rejsebureauers og rejsearrangørers virksomhed, reservationstjenesteydelser og tjenesteydelser i forbindelse hermed), 90 (Kreative aktiviteter, kunst og forlystelser), 91 (Biblioteker, arkiver, museer og anden kulturel virksomhed), 92 (Lotteri- og anden spillevirksomhed), 93 (Sport, forlystelser og fritidsaktiviteter), i NUTS 2-regionen Eesti (EE00) i Estland (5) for en referenceperiode for ansøgningen, der løber fra den 13. marts 2020 til den 11. november 2020;

| C. | der henviser til, at ansøgningen vedrører 1 715 selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, og 8 365 arbejdstagere, der er blevet afskediget i turismesektoren i Estland; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ansøgningen vedrører 1 715 selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, og 8 365 arbejdstagere, der er blevet afskediget i turismesektoren i Estland;

| D. | der henviser til, at ansøgningen er indgivet i medfør af interventionskriteriet i artikel 4, stk. 2, i EGF-forordningen, som giver mulighed for, at en ansøgning i særlige tilfælde, navnlig i forbindelse med kollektive ansøgninger, der involverer SMV'er, kan antages til behandling, selv om kriterierne i artikel 4, stk. 1, i nævnte forordning ikke er opfyldt fuldt ud, når afskedigelserne har en alvorlig indvirkning på beskæftigelsen og den lokale, regionale eller nationale økonomi; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen er indgivet i medfør af interventionskriteriet i artikel 4, stk. 2, i EGF-forordningen, som giver mulighed for, at en ansøgning i særlige tilfælde, navnlig i forbindelse med kollektive ansøgninger, der involverer SMV'er, kan antages til behandling, selv om kriterierne i artikel 4, stk. 1, i nævnte forordning ikke er opfyldt fuldt ud, når afskedigelserne har en alvorlig indvirkning på beskæftigelsen og den lokale, regionale eller nationale økonomi;

| E. | der henviser til, at de begivenheder, der gav anledning til disse afskedigelser og til aktivitetsophør, fandt uventet sted i begyndelsen af 2020 på grund af covid-19-pandemiens globale udbredelse og den dermed forbundne økonomiske krise, som ramte turistindustrien særlig hårdt med pludselige begrænsninger af bevægelsesfriheden på internationalt plan, som forårsagede et kraftigt og uforudset fald i international rejseaktivitet og turisme; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de begivenheder, der gav anledning til disse afskedigelser og til aktivitetsophør, fandt uventet sted i begyndelsen af 2020 på grund af covid-19-pandemiens globale udbredelse og den dermed forbundne økonomiske krise, som ramte turistindustrien særlig hårdt med pludselige begrænsninger af bevægelsesfriheden på internationalt plan, som forårsagede et kraftigt og uforudset fald i international rejseaktivitet og turisme;

| F. | der henviser til, at covid-19-pandemien og den efterfølgende globale økonomiske krise har betydet et enormt chok for den estiske økonomi, navnlig turismeindustrien, hvor 90 % af turismeudgifterne i Estland før krisen blev genereret af international turisme, mens gennemsnittet for OECD-landene lå på ca. 25 %; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at covid-19-pandemien og den efterfølgende globale økonomiske krise har betydet et enormt chok for den estiske økonomi, navnlig turismeindustrien, hvor 90 % af turismeudgifterne i Estland før krisen blev genereret af international turisme, mens gennemsnittet for OECD-landene lå på ca. 25 %;

| G. | der henviser til, at Estlands turismeindtægter i 2019 nåede op på en ny rekord på 2,1 mia., og at turisme blev anset for at være en vigtig sektor for Estlands konkurrenceevne, og at der blev foretaget betydelige investeringer for at udvikle den yderligere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Estlands turismeindtægter i 2019 nåede op på en ny rekord på 2,1 mia., og at turisme blev anset for at være en vigtig sektor for Estlands konkurrenceevne, og at der blev foretaget betydelige investeringer for at udvikle den yderligere;

| H. | der henviser til, at turismesektoren domineres af SMV'er, der har en svagere krisemodstandsdygtighed sammenlignet med større virksomheder, og at SMV'er tegner sig for 79,2 % af den samlede arbejdsstyrke i Estland; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at turismesektoren domineres af SMV'er, der har en svagere krisemodstandsdygtighed sammenlignet med større virksomheder, og at SMV'er tegner sig for 79,2 % af den samlede arbejdsstyrke i Estland;

| I. | der henviser til, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen gennem den støtte, den yder arbejdstagerne, kan bidrage til overgangen til en mere bæredygtig turisme og dermed sætte Europa i stand til at beskytte og fremme sin natur- og kulturarv og sine ressourcer og samtidig skabe nye muligheder for beskæftigelse og for oprettelse af innovative virksomheder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen gennem den støtte, den yder arbejdstagerne, kan bidrage til overgangen til en mere bæredygtig turisme og dermed sætte Europa i stand til at beskytte og fremme sin natur- og kulturarv og sine ressourcer og samtidig skabe nye muligheder for beskæftigelse og for oprettelse af innovative virksomheder;

| J. | der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at covid-19-sundhedskrisen har ført til en økonomisk krise, og at den har fremlagt en genopretningsplan for økonomien og understreget EGF's rolle som et kriseredskab (6), der skal hjælpe personer, som har mistet deres arbejde på grund af den globale økonomiske krise; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at covid-19-sundhedskrisen har ført til en økonomisk krise, og at den har fremlagt en genopretningsplan for økonomien og understreget EGF's rolle som et kriseredskab (6), der skal hjælpe personer, som har mistet deres arbejde på grund af den globale økonomiske krise;

| K. | der henviser til, at både national og europæisk støtte til opretholdelse af beskæftigelse via ordninger med nedsat arbejdstid og SURE-instrumentet blev anvendt i Estland til at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien og den relaterede krise på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at både national og europæisk støtte til opretholdelse af beskæftigelse via ordninger med nedsat arbejdstid og SURE-instrumentet blev anvendt i Estland til at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien og den relaterede krise på arbejdsmarkedet;

| L. | der henviser til, at dette er den første mobilisering af EGF som følge af covid-19-krisen efter, at det i Europa-Parlamentets beslutning af 18. juni 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2020/000 TA 2020 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (7) blev anført, at EGF kan mobiliseres for at støtte permanent afskedigede arbejdstagere og selvstændige i forbindelse med den globale krise forårsaget af covid-19 uden ændring af forordning (EU) nr. 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at dette er den første mobilisering af EGF som følge af covid-19-krisen efter, at det i Europa-Parlamentets beslutning af 18. juni 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2020/000 TA 2020 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (7) blev anført, at EGF kan mobiliseres for at støtte permanent afskedigede arbejdstagere og selvstændige i forbindelse med den globale krise forårsaget af covid-19 uden ændring af forordning (EU) nr. 1309/2013;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 2, i EGF-forordningen er opfyldt, og at Estland derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 4 474 480 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 7 457 468 EUR, og omfatter udgifterne til individualiserede tilbud på 7 452 468 EUR samt udgifter til forberedende arbejde, forvaltning, oplysning, offentlig omtale, kontrol- og rapporteringsaktiviteter på 5 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de estiske myndigheder indgav ansøgningen den 12. november 2020, og at Kommissionen, efter at Estland havde forelagt yderligere oplysninger, den 31. marts 2021 afsluttede sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet den samme dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig, at ansøgningen vedrører i alt 10 080 arbejdstagere, 1 715 selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, og 8 365 arbejdstagere, der er blevet afskediget i Estlands turismesektor; beklager, at Estland forventer, at kun 5 060 ud af de samlede støtteberettigede modtagere vil deltage i foranstaltningerne (tiltænkte støttemodtagere); |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at de sociale indvirkninger af afskedigelserne forventes at være betydelige, idet arbejdstagerne i turismesektoren omfatter en stor andel af lavtuddannede arbejdstagere, arbejdstagere uden faglige kvalifikationer, unge og sæson- og deltidsansatte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | påpeger, at mere end 60 % af de støtteberettigede er kvinder, og at aldersgruppen fra 30 til 64 år er hårdest ramt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | noterer sig, at Estland fra den 1. januar 2021 har sørget for individualiserede tilbud til tiltænkte støttemodtagerne, og at perioden for berettigelse til økonomisk støtte fra EGF derfor vil være fra den 1. januar 2021 til den 1. januar 2023 med undtagelse af formel uddannelse eller uddannelseskurser, herunder erhvervsuddannelse, hvis varighed er på to år eller derover, og som vil være berettiget til finansiel støtte indtil den 1. juli 2023; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at de individualiserede tilbud til arbejdstagere og selvstændige omfatter følgende foranstaltninger: arbejdsmarkedsuddannelse, støtte til virksomhedsetablering og opfølgende støtte, lærlingeuddannelser, støtte til formelle studier og uddannelsesstøtte, herunder støtte til erhvervsfaglig uddannelse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | noterer sig, at Estland begyndte at afholde administrative udgifter til at gennemføre EGF den 1. januar 2021, og at udgifterne til forberedelse, forvaltning, oplysning og offentlig omtale samt kontrol og rapportering derfor vil være berettiget til økonomisk støtte fra EGF fra den 1. januar 2021 til den 1. juli 2023; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at kilden til den nationale forfinansiering eller medfinansiering er Foundation of Labour Market Services and Benefits, hvorfra den estiske arbejdsløshedsforsikringsfond (EUIF) i sin egenskab af offentlig arbejdsformidling leverer aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger i Estland; bemærker, at fonden er oprettet på grundlag af aktiverne i trustfonden for arbejdsløshedsunderstøttelse — trustfonden for ydelser ved arbejdsgivers afskedigelse og insolvens — og de midler, der er tildelt over statsbudgettet gennem socialministeriet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at Estland har udarbejdet den samordnede pakke af individualiserede tilbud i samråd med de relevante myndigheder og repræsentanter for erhvervssammenslutninger, og at fremskridtene vil blive drøftet i EUIF's tilsynsråd, som omfatter arbejdsmarkedets parter — to medlemmer fra den estiske arbejdsgiverforening, et fra sammenslutningen af estiske fagforbund og et fra den estiske lønmodtagersammenslutning; glæder sig over, at der vil blive gennemført yderligere høringer af repræsentanter for turistsektoren, når der er foretaget en analyse af de afskedigede arbejdstageres profil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at der vil blive gennemført yderligere høringer af repræsentanter for turistindustrien, når der er foretaget en analyse af de afskedigede arbejdstageres profil, og at den mest hensigtsmæssige form for støtte vil blive identificeret under hensyntagen til støttemodtagernes aldersstruktur, uddannelsesprofil og andre karakteristika; bemærker, at der desuden er planlagt et eventuelt bidrag fra den estiske hotel- og restaurationsforening til udformningen af nogle af de sektorrelaterede uddannelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at de estiske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre af Unionens fonde eller finansielle instrumenter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at EGF-støtte ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at minimere den tid, det tager at vurdere anmodninger om EGF-støtte og mobilisere EGF, med henblik på at mindske presset på de nationale sociale sikringsordninger i forbindelse med covid-19-krisen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  I henhold til artikel 3 i EGF-forordningen.

(5)  Republikken Estland er ikke opdelt i NUTS-2 regioner.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0141.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Estland — EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2021/886.)

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/244 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/244

---

P9_TA(2021)0230

Anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Grækenland og Frankrig i forbindelse med naturkatastrofer og til Albanien, Belgien, Estland, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, Montenegro, Portugal, Rumænien, Serbien, Spanien, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn og Østrig i forbindelse med en folkesundhedskrise

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Grækenland og Frankrig i forbindelse med naturkatastrofer og til Albanien, Belgien, Estland, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, Montenegro, Portugal, Rumænien, Serbien, Spanien, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn og Østrig i forbindelse med en folkesundhedskrise (COM(2021)0201 — C9-0117/2021 — 2021/0077(BUD))

(2022/C 15/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0201 — C9-0117/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0201 — C9-0117/2021),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 af 30. marts 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, og som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 af 30. marts 2020 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 med henblik på at yde finansiel bistand til medlemsstater og lande, der forhandler om tiltrædelse af Unionen, og som er alvorligt berørt af en større folkesundhedskrise (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3), særlig artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3), særlig artikel 9,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (4), særlig artikel 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (4), særlig artikel 10,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0157/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0157/2021),

| 1. | glæder sig over afgørelsen som et konkret, reelt og synligt tegn på Unionens solidaritet med Unionens borgere og regioner, der er ramt af naturkatastrofer og den større folkesundhedskrise, der blev udløst af covid-19-pandemien i 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bifalder udvidelsen af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 2012/2002 fra marts 2020 til at omfatte større folkesundhedskriser, såsom den igangværende covid-19-pandemi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | udtrykker empati og solidaritet med alle ofrene for katastrofale naturkatastrofer og covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger det presserende behov for at frigive finansiel bistand gennem Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) og betydningen af at sikre, at den i tilstrækkelig grad når ud til regionerne og modtagerne i de berørte lande; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager den betydelige tid, det tager at vurdere de ansøgninger om finansiel bistand som følge af covid-19-pandemien i 2020, der blev indgivet inden den officielle endelige frist den 24. juni 2020, og som førte til, at Kommissionen først forelagde sit forslag om anvendelse af fonden ved udgangen af marts 2021; understreger betydningen af en hurtig mobilisering af fonden i fremtiden for at yde hårdt tiltrængt nødhjælp efter større naturkatastrofer eller større folkesundhedskriser; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at naturkatastrofer som følge af klimaændringerne vil blive stadig mere voldelige og tilbagevendende; understreger, at visse regioner såsom øer og kystområder på grund af klimaændringer er særligt udsatte for at blive ramt af naturkatastrofer; understreger, at fonden kun er et helbredende instrument, og at klimaændringer først og fremmest kræver en forebyggende politik for at afværge de fremtidige konsekvenser af klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen og den europæiske grønne pagt; gentager betydningen af at investere i modvirkning af og tilpasning til klimaændringer for særligt sårbare regioner og af at sikre effektive synergier mellem fonden og relevante EU-finansieringsprogrammer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 99 af 31.3.2020, s. 9.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Grækenland og Frankrig i forbindelse med naturkatastrofer og til Albanien, Belgien, Estland, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, Montenegro, Portugal, Rumænien, Serbien, Spanien, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn og Østrig i forbindelse med en folkesundhedskrise

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2021/885.)

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/247 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/247

---

P9_TA(2021)0231

Forslag til ændringsbudget nr. 2/2021: finansiering af covid-19-indsatsen og inkludering af tilpasninger og ajourføringer i forbindelse med den endelige vedtagelse af den flerårige finansielle ramme

Europa-Parlamentets beslutning af 18. maj 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2021 for regnskabsåret 2021 — finansiering af covid-19-indsatsen og inkludering af tilpasninger og ajourføringer i forbindelse med den endelige vedtagelse af den flerårige finansielle ramme (08145/2021 — C9-0155/2021 — 2021/0078(BUD))

(2022/C 15/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2021, vedtaget af Kommissionen den 24. marts 2021 (COM(2021)0200), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2021, vedtaget af Kommissionen den 24. marts 2021 (COM(2021)0200),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2021, vedtaget af Rådet den 23. april 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 26. april 2021 (08145/2021 — C9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2021, vedtaget af Rådet den 23. april 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 26. april 2021 (08145/2021 — C9-0155/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0160/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0160/2021),

| A. | der henviser til, at Kommissionens forslag primært har to formål: på den ene side at stille yderligere midler til rådighed til forebyggelse, beredskab og indsats i forbindelse med covid-19-pandemien, til en sikker og varig genåbning og til potentielle virkninger af yderligere europæiske initiativer i forbindelse med covid-19-indsatsen; på den anden side at indføre tekniske ændringer, der følger af de politiske aftaler om sektorspecifikke retsgrundlag efter vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme (FFR) i december 2020, samt justeringer i forbindelse med hensættelser til garantien for foranstaltninger udadtil; det foreslås desuden, at beløbet på 47 981 598 EUR overføres fra den uudnyttede bevilling for 2020 fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) direkte til EUSF's driftsbudgetpost, og at der foretages andre tilpasninger og tekniske ajourføringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionens forslag primært har to formål: på den ene side at stille yderligere midler til rådighed til forebyggelse, beredskab og indsats i forbindelse med covid-19-pandemien, til en sikker og varig genåbning og til potentielle virkninger af yderligere europæiske initiativer i forbindelse med covid-19-indsatsen; på den anden side at indføre tekniske ændringer, der følger af de politiske aftaler om sektorspecifikke retsgrundlag efter vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme (FFR) i december 2020, samt justeringer i forbindelse med hensættelser til garantien for foranstaltninger udadtil; det foreslås desuden, at beløbet på 47 981 598 EUR overføres fra den uudnyttede bevilling for 2020 fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) direkte til EUSF's driftsbudgetpost, og at der foretages andre tilpasninger og tekniske ajourføringer;

| B. | der henviser til, at forslagets nettovirkning på udgifterne i 2021-budgettet beløber sig til 260 681 598 EUR i forpligtelsesbevillinger og 252 581 598 EUR i betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forslagets nettovirkning på udgifterne i 2021-budgettet beløber sig til 260 681 598 EUR i forpligtelsesbevillinger og 252 581 598 EUR i betalingsbevillinger;

| C. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har været af den opfattelse, at et forslag til ændringsbudget kun bør have ét formål; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har været af den opfattelse, at et forslag til ændringsbudget kun bør have ét formål;

| 1. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 2/2021 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at det fuldt ud støtter en robust EU-reaktion på covid-19-pandemien; gentager sit synspunkt om, at alt bør gøres, herunder gennem alle tilgængelige muligheder inden for rammerne af Unionens budget og finansforordningen, for at bekæmpe pandemien og bane vejen for en sikker og vedvarende genopretning i Europa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager, at Kommissionen på trods af Parlamentets insisteren besluttede at fremlægge dele vedrørende covid-19-pandemien sammen med den del, der vedrører tilpasningen til FFR-programmernes retsgrundlag, som kunne og burde have været behandlet separat; gentager, at Kommissionen for bedre at respektere budgetmyndighedens beføjelser bør forelægge et forslag til ændringsbudget udelukkende med ét formål og afholde sig fra at kombinere flere formål i ét forslag til ændringsbudget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | insisterer på, at vedtagelsen af forslaget til ændringsbudget nr. 2/2021, der navnlig giver mulighed for at indlede det forberedende arbejde med at etablere en fælles ramme for et digitalt grønt certifikat, på ingen måde foregriber resultatet af forhandlingerne mellem Parlamentet og Rådet om forordningen om et grønt digitalt certifikat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at Kommissionen ikke har fulgt korrekt op på resultatet af forhandlingerne om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, når det gælder budgetkontoplanen for geografiske programmer i Asien; anmoder Kommissionen om at forelægge et nyt forslag til ændringsbudget, der afspejler de aftalte tekster for de sektorspecifikke retsgrundlag; fastholder i overensstemmelse med sine retningslinjer for budgettet for 2022, at en sådan harmonisering kan og bør foretages forud for budgetproceduren for 2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | anmoder Kommissionen om at give budgetmyndighedens to parter omfattende oplysninger om de planlagte uafhængige overførsler i overensstemmelse med artikel 30 i finansforordningen med henblik på at tilpasse budgettet for 2021 i relation til de politiske aftaler om FFR'ens sektorspecifikke retsgrundlag ud over forslaget til ændringsbudget nr. 2/2021, herunder om beløbene, når de foreligger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2021; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 1/2021 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 23.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/249 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/249

---

P9_TA(2021)0232

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: årlige tilsynsgebyrer, som ESMA pålægger transaktionsregistre for 2021

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 24. marts 2021om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 1003/2013 og (EU) 2019/360 for så vidt angår de årlige tilsynsgebyrer, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed pålægger transaktionsregistre for 2021 (C(2021)01874 — 2021/2617(DEA))

(2022/C 15/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2021)01874), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2021)01874),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 25. marts 2021, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 25. marts 2021, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 11. maj 2021 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 11. maj 2021 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 72, stk. 3, og artikel 82, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 72, stk. 3, og artikel 82, stk. 6,

| — | under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (2), særlig artikel 11, stk. 2, og artikel 30, stk. 5, |
| --- | --- |

—

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2365 af 25. november 2015 om gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og vedrørende genanvendelse samt om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (2), særlig artikel 11, stk. 2, og artikel 30, stk. 5,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 111, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 111, stk. 6,

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Økonomi- og Valutaudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Økonomi- og Valutaudvalget,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den i forretningsordenens artikel 111, stk. 6, tredje og fjerde led, fastsatte frist, som udløb den 18. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den i forretningsordenens artikel 111, stk. 6, tredje og fjerde led, fastsatte frist, som udløb den 18. maj 2021,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) meddeler tilladelser til transaktionsregistre og fører tilsyn med, at de overholder de relevante reguleringsmæssige krav; der henviser til, at transaktionsregistre erlægger et engangsregistreringsgebyr og et årligt tilsynsgebyr til ESMA; der henviser til, at situationen for Unionens transaktionsregistre siden 1. januar 2021 har ændret sig betydeligt, fordi kun to ud af de fire transaktionsregistre, der var baseret i Det Forenede Kongerige før denne dato, har overført deres virksomhed til Unionen for fortsat at levere tjenesteydelser i Unionen ved her at oprette nye enheder, hvilket har gjort den eksisterende metode til beregning af gebyrerne uforenelig med de gældende principper for beregning af gebyrer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) meddeler tilladelser til transaktionsregistre og fører tilsyn med, at de overholder de relevante reguleringsmæssige krav; der henviser til, at transaktionsregistre erlægger et engangsregistreringsgebyr og et årligt tilsynsgebyr til ESMA; der henviser til, at situationen for Unionens transaktionsregistre siden 1. januar 2021 har ændret sig betydeligt, fordi kun to ud af de fire transaktionsregistre, der var baseret i Det Forenede Kongerige før denne dato, har overført deres virksomhed til Unionen for fortsat at levere tjenesteydelser i Unionen ved her at oprette nye enheder, hvilket har gjort den eksisterende metode til beregning af gebyrerne uforenelig med de gældende principper for beregning af gebyrer;

| B. | der henviser til, at der med det formål at sikre, at alle EU-transaktionsregistre svarer tilsynsgebyrer, som står i forhold til deres faktiske omsætning i Unionen i 2021, indføjes en ny artikel i hver af de to delegerede forordninger, hvormed fastsættes en specifik referenceperiode for beregning af den omsætning, der skal ligge til grund for beregningen af de årlige gebyrer, som transaktionsregistrene skal erlægge til ESMA i 2021, hvad der har til hensigt bedre at afspejle de ændringer, som finder sted på området for EU-baserede transaktionsregistre; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der med det formål at sikre, at alle EU-transaktionsregistre svarer tilsynsgebyrer, som står i forhold til deres faktiske omsætning i Unionen i 2021, indføjes en ny artikel i hver af de to delegerede forordninger, hvormed fastsættes en specifik referenceperiode for beregning af den omsætning, der skal ligge til grund for beregningen af de årlige gebyrer, som transaktionsregistrene skal erlægge til ESMA i 2021, hvad der har til hensigt bedre at afspejle de ændringer, som finder sted på området for EU-baserede transaktionsregistre;

| C. | der henviser til, at den delegerede forordning bør træde i kraft hurtigst muligt for at give EU-baserede transaktionsregistre et pålideligt retsgrundlag for deres transaktioner, den nødvendige klarhed for deres budgetplanlægning og for så vidt muligt at minimere enhver potentiel indvirkning på deres aktiviteter som følge af den anderledes beregning sammenlignet med 2020; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den delegerede forordning bør træde i kraft hurtigst muligt for at give EU-baserede transaktionsregistre et pålideligt retsgrundlag for deres transaktioner, den nødvendige klarhed for deres budgetplanlægning og for så vidt muligt at minimere enhver potentiel indvirkning på deres aktiviteter som følge af den anderledes beregning sammenlignet med 2020;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUT L 337 af 23.12.2015, s. 1.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/251 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/251

---

P9_TA(2021)0233

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: supplerende regler til direktiv 2013/36/EU for så vidt angår identifikation af medarbejdere, hvis arbejde har indflydelse på instituttets risikoprofil

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 25. marts 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder, der fastsætter kriterier til at definere ledelsesmæssigt ansvar, kontrolfunktioner, væsentlige forretningsenheder og væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil, og kriterier til identifikation af medarbejdere eller medarbejderkategorier, hvis arbejde har indflydelse på instituttets risikoprofil, der forholdsmæssigt er lige så væsentlig som de medarbejderes eller medarbejderkategoriers indflydelse, der er omhandlet i artikel 92, stk. 3, i nævnte direktiv (C(2021)01906 — 2021/2618(DEA))

(2022/C 15/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2021)01906), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2021)01906),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 26. marts 2021, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 26. marts 2021, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 10. maj 2021 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 10. maj 2021 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (1), særlig artikel 94, stk. 2, og artikel 148, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (1), særlig artikel 94, stk. 2, og artikel 148, stk. 5,

| — | der henviser til udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) forelagde den 18. juni 2020 i henhold til artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (2); |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) forelagde den 18. juni 2020 i henhold til artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (2);

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 111, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 111, stk. 6,

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Økonomi- og Valutaudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Økonomi- og Valutaudvalget,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den i forretningsordenens artikel 111, stk. 6, tredje og fjerde led, fastsatte frist, som udløb den 18. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den i forretningsordenens artikel 111, stk. 6, tredje og fjerde led, fastsatte frist, som udløb den 18. maj 2021,

| A. | der henviser til, at EBA i overensstemmelse med kapitalkravsdirektivet skulle forelægge et udkast til den delegerede forordning senest den 28. december 2019; der henviser til, at EBA offentliggjorde udkastet den 18. juni 2020; der henviser til, at Kommissionen i sit udkast til delegeret forordning foretog visse redaktionelle ændringer i forhold til det udkast, som EBA havde forelagt, og at EBA den 16. december 2020 bekræftede, at disse redaktionelle ændringer ikke udgjorde en ændring af det politiske eller juridiske indhold af udkastet som godkendt af EBA's tilsynsråd, og at det derfor ikke ville gøre indsigelse mod, at Kommissionen gik videre med vedtagelsen af udkastet, herunder disse ændringer, uden at anmode om en formel EBA-udtalelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EBA i overensstemmelse med kapitalkravsdirektivet skulle forelægge et udkast til den delegerede forordning senest den 28. december 2019; der henviser til, at EBA offentliggjorde udkastet den 18. juni 2020; der henviser til, at Kommissionen i sit udkast til delegeret forordning foretog visse redaktionelle ændringer i forhold til det udkast, som EBA havde forelagt, og at EBA den 16. december 2020 bekræftede, at disse redaktionelle ændringer ikke udgjorde en ændring af det politiske eller juridiske indhold af udkastet som godkendt af EBA's tilsynsråd, og at det derfor ikke ville gøre indsigelse mod, at Kommissionen gik videre med vedtagelsen af udkastet, herunder disse ændringer, uden at anmode om en formel EBA-udtalelse;

| B. | der henviser til, at den delegerede forordning blev påvirket af forhandlingerne om Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter og om direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878 for så vidt angår deres anvendelse på investeringsselskaber med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (3), som blev offentliggjort den 26. februar 2021 og reviderer de beføjelser, der tillægges EBA til at sikre, at investeringsselskaber, der for nuværende er omfattet af kapitalkravsdirektivet og som vil falde ind under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (4), senest den 26. juni 2021 ikke længere behøver at efterleve den delegerede forordning, idet der for disse investeringsselskabers vedkommende vil blive vedtaget en særskilt delegeret forordning under direktiv (EU) 2019/2034; der henviser til, at kontrolperioden for den delegerede forordning vil udløbe den 25. juni 2021; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den delegerede forordning blev påvirket af forhandlingerne om Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/338 af 16. februar 2021 om ændring af direktiv 2014/65/EU for så vidt angår oplysningskrav, produktstyring og positionslofter og om direktiv 2013/36/EU og (EU) 2019/878 for så vidt angår deres anvendelse på investeringsselskaber med henblik på at bidrage til genopretningen efter covid-19-krisen (3), som blev offentliggjort den 26. februar 2021 og reviderer de beføjelser, der tillægges EBA til at sikre, at investeringsselskaber, der for nuværende er omfattet af kapitalkravsdirektivet og som vil falde ind under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (4), senest den 26. juni 2021 ikke længere behøver at efterleve den delegerede forordning, idet der for disse investeringsselskabers vedkommende vil blive vedtaget en særskilt delegeret forordning under direktiv (EU) 2019/2034; der henviser til, at kontrolperioden for den delegerede forordning vil udløbe den 25. juni 2021;

| C. | der henviser til, at den delegerede forordning bør træde i kraft uden opsættelse for at skabe den juridiske klarhed og sikkerhed, som de kompetente myndigheder og kreditinstitutterne har brug for med henblik på at blive i stand til at identificere væsentlige risikotagere korrekt på grundlag af den ramme for kapitalkravsdirektivet, der trådte i kraft den 28. december 2020; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den delegerede forordning bør træde i kraft uden opsættelse for at skabe den juridiske klarhed og sikkerhed, som de kompetente myndigheder og kreditinstitutterne har brug for med henblik på at blive i stand til at identificere væsentlige risikotagere korrekt på grundlag af den ramme for kapitalkravsdirektivet, der trådte i kraft den 28. december 2020;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338.

(2)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12.

(3)  EUT L 68 af 26.2.2021, s. 14.

(4)  EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/253 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/253

---

P9_TA(2021)0234

Programmet Det Europæiske Solidaritetskorps ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1475 og (EU) nr. 375/2014 (14153/1/2020 — C9-0143/2021 — 2018/0230(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 15/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14153/1/2020 — C9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14153/1/2020 — C9-0143/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 6. december 2018 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 6. december 2018 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0440),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0156/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 201.

(2)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 282.

(3)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 218.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Europa-Kommissionen om antallet af lokale aktører, der anvender den viden, de principper og de metoder, som de har lært gennem de humanitære aktiviteter, som de frivillige og eksperterne har deltaget i

Europa-Kommissionen noterer sig Europa-Parlamentets forslag om at tage hensyn til »antallet af lokale aktører, der anvender den viden, de principper og de metoder, som de har lært gennem de humanitære aktiviteter, som de frivillige og eksperterne har deltaget i«, når forordningen suppleres med bestemmelser om etableringen af et overvågnings- og evalueringsprogram.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/255 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/255

---

P9_TA(2021)0235

Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (14148/1/2020 — C9-0135/2021 — 2018/0191(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 15/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14148/1/2020 — C9-0135/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14148/1/2020 — C9-0135/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 6. februar 2019 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 6. februar 2019 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0367), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0367),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0159/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 194.

(2)  EUT C 168 af 16.5.2019, s. 49.

(3)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 965.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Europa-Kommissionen om de specifikke bevillinger til erhvervsekspertisecentrenes platforme

Uden at det berører lovgivningsmyndighedens og budgetmyndighedens beføjelser, forpligter Kommissionen sig til at afsætte et vejledende beløb på 400 mio. EUR i løbende priser til støtte for erhvervsekspertisecentrenes platforme i løbet af hele programmets løbetid, forudsat at midtvejsevalueringen af programmet bekræfter en positiv vurdering af tiltagets resultater.

---

Onsdag den 19. maj 2021

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/257 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/257

---

P9_TA(2021)0237

Kul- og Stålforskningsfonden *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2008/376/EF om vedtagelse af Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram og om de flerårige tekniske retningslinjer for dette program (COM(2020)0320 — C9-0214/2020 — 2020/0141(NLE))

(Høring)

(2022/C 15/42)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0320), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0320),

| — | der henviser til artikel 2, stk. 2, i protokol nr. 37 om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, der er knyttet som bilag til traktaten om den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0214/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, stk. 2, i protokol nr. 37 om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, der er knyttet som bilag til traktaten om den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0214/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0102/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0102/2021),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til afgørelse

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Den 5. oktober 2016 ratificerede Unionen Parisaftalen (28). Denne internationale aftale opfordrer de parter, der har ratificeret den, til at styrke den globale indsats mod truslen fra klimaforandringer
  , der begrænser
  den globale
  temperaturstigning til
  et godt stykke under 2 grader. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Den 5. oktober 2016 ratificerede Unionen Parisaftalen (28). Denne internationale aftale opfordrer de parter, der har ratificeret den, til at styrke den globale indsats mod truslen fra klimaforandringer
  , der begrænser
  den globale
  temperaturstigning til
  et godt stykke under 2 grader.

| (1) | Den 5. oktober 2016 ratificerede Unionen Parisaftalen
  , som blev vedtaget under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer

   (28)

  og trådte i kraft den 4. november 2016
  . Denne internationale aftale opfordrer de parter, der har ratificeret den, til at styrke den globale indsats mod truslen fra klimaforandringer
  ved at holde stigningen i
  den globale
  temperatur
  et godt stykke under 2 grader
  og bestræbe sig på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau

   (28a). |
| --- | --- |

(1)

Den 5. oktober 2016 ratificerede Unionen Parisaftalen
  , som blev vedtaget under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer

   (28)

  og trådte i kraft den 4. november 2016
  . Denne internationale aftale opfordrer de parter, der har ratificeret den, til at styrke den globale indsats mod truslen fra klimaforandringer
  ved at holde stigningen i
  den globale
  temperatur
  et godt stykke under 2 grader
  og bestræbe sig på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau

   (28a).

Ændring 2

Forslag til afgørelse

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Det er derfor nødvendigt at bringe målene for Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram på linje med internationale aftaler som f.eks. Parisaftalen
  og med
  Unionens videnskabelige, teknologiske og politiske målsætninger om klimaneutralitet senest i 2050. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Det er derfor nødvendigt at bringe målene for Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram på linje med internationale aftaler som f.eks. Parisaftalen
  og med
  Unionens videnskabelige, teknologiske og politiske målsætninger om klimaneutralitet senest i 2050.

| (6) | Det er derfor nødvendigt at bringe målene for Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram på linje med internationale aftaler som f.eks. Parisaftalen
  , den bedste tilgængelige
  videnskabelige
  dokumentation
  ,
  navnlig de resultater, der er fremlagt af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer, samt
  Unionens teknologiske og politiske målsætninger om klimaneutralitet senest i 2050. |
| --- | --- |

(6)

Det er derfor nødvendigt at bringe målene for Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram på linje med internationale aftaler som f.eks. Parisaftalen
  , den bedste tilgængelige
  videnskabelige
  dokumentation
  ,
  navnlig de resultater, der er fremlagt af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer, samt
  Unionens teknologiske og politiske målsætninger om klimaneutralitet senest i 2050.

Ændring 3

Forslag til afgørelse

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Forskningsprogrammet bør lægge særlig vægt på forskning i råstoffer, der hidrører fra kulaffald, i betragtning af deres store potentiale for udvikling af højt avancerede produkter i strategiske værdikæder, såsom batterianoder eller kulfibre, og i kemiindustrien. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Forskningsprogrammet bør lægge særlig vægt på forskning i råstoffer, der hidrører fra kulaffald, i betragtning af deres store potentiale for udvikling af højt avancerede produkter i strategiske værdikæder, såsom batterianoder eller kulfibre, og i kemiindustrien.

Ændring 4

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 1

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forskningsprogrammet yder støtte til forskningssamarbejde inden for kul- og stålsektoren. Forskningsprogrammet skal også yde støtte til banebrydende teknologier inden for produktion af rent stål, der fører til projekter med »nær nul«-emission af CO2
  og
  forskningsprojekter til forvaltning af en retfærdig omstilling af tidligere kulminer eller kulminer, som er ved at lukke, og tilknyttet infrastruktur i overensstemmelse med mekanismen for en retfærdig omstilling og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Rådets afgørelse 2003/76/EF. Forskningsprogrammet skal være foreneligt med Unionens politiske, videnskabelige og teknologiske målsætninger og skal supplere de aktiviteter, der finder sted i medlemsstaterne og inden for eksisterende EU-forskningsprogrammer, navnlig rammeprogrammet for forskning
  , teknologisk udvikling
  og
  demonstration
  (i det følgende benævnt »rammeprogrammet for forskning«). | Forskningsprogrammet yder støtte til
  alle relevante interessenter, herunder små og mellemstore virksomheder, til
  forskningssamarbejde inden for kul- og stålsektoren. Forskningsprogrammet skal også yde støtte til banebrydende teknologier inden for produktion af rent stål, der fører til projekter med »nær nul«-emission af CO2

  , samt til
  forskningsprojekter
  , herunder store industrielle forskningsprojekter,
  til forvaltning af en retfærdig omstilling af tidligere kulminer eller kulminer, som er ved at lukke, og tilknyttet infrastruktur i overensstemmelse med mekanismen for en retfærdig omstilling og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Rådets afgørelse 2003/76/EF. Forskningsprogrammet skal være foreneligt med Unionens politiske,
  sociale, økonomiske, klimamæssige, miljømæssige,
  videnskabelige og teknologiske målsætninger og skal supplere de aktiviteter, der finder sted i medlemsstaterne og inden for eksisterende EU-forskningsprogrammer, navnlig
  Horisont Europa –
  rammeprogrammet for forskning og
  innovation
  (i det følgende benævnt »rammeprogrammet for forskning«).
  Forskningsprogrammet skal navnlig være i overensstemmelse med Parisaftalen. |

Kommissionens forslag

Ændring

Forskningsprogrammet yder støtte til forskningssamarbejde inden for kul- og stålsektoren. Forskningsprogrammet skal også yde støtte til banebrydende teknologier inden for produktion af rent stål, der fører til projekter med »nær nul«-emission af CO2
  og
  forskningsprojekter til forvaltning af en retfærdig omstilling af tidligere kulminer eller kulminer, som er ved at lukke, og tilknyttet infrastruktur i overensstemmelse med mekanismen for en retfærdig omstilling og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Rådets afgørelse 2003/76/EF. Forskningsprogrammet skal være foreneligt med Unionens politiske, videnskabelige og teknologiske målsætninger og skal supplere de aktiviteter, der finder sted i medlemsstaterne og inden for eksisterende EU-forskningsprogrammer, navnlig rammeprogrammet for forskning
  , teknologisk udvikling
  og
  demonstration
  (i det følgende benævnt »rammeprogrammet for forskning«).

Forskningsprogrammet yder støtte til
  alle relevante interessenter, herunder små og mellemstore virksomheder, til
  forskningssamarbejde inden for kul- og stålsektoren. Forskningsprogrammet skal også yde støtte til banebrydende teknologier inden for produktion af rent stål, der fører til projekter med »nær nul«-emission af CO2

  , samt til
  forskningsprojekter
  , herunder store industrielle forskningsprojekter,
  til forvaltning af en retfærdig omstilling af tidligere kulminer eller kulminer, som er ved at lukke, og tilknyttet infrastruktur i overensstemmelse med mekanismen for en retfærdig omstilling og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Rådets afgørelse 2003/76/EF. Forskningsprogrammet skal være foreneligt med Unionens politiske,
  sociale, økonomiske, klimamæssige, miljømæssige,
  videnskabelige og teknologiske målsætninger og skal supplere de aktiviteter, der finder sted i medlemsstaterne og inden for eksisterende EU-forskningsprogrammer, navnlig
  Horisont Europa –
  rammeprogrammet for forskning og
  innovation
  (i det følgende benævnt »rammeprogrammet for forskning«).
  Forskningsprogrammet skal navnlig være i overensstemmelse med Parisaftalen.

Ændring 5

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 1

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 2 — afsnit 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Forskningsprogrammet støtter forskningsaktiviteter, herunder demonstrationsprojekter, som bringer teknologier, der sigter mod målsætningerne for kul, der er defineret i afdeling 3, og for stål, der er defineret iafdeling 4, tættere på markedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Forskningsprogrammet støtter forskningsaktiviteter, herunder demonstrationsprojekter, som bringer teknologier, der sigter mod målsætningerne for kul, der er defineret i afdeling 3, og for stål, der er defineret iafdeling 4, tættere på markedet.

Ændring 6

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 2

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Forskningsprojekter skal støtte
  omstillingen
  til en klimaneutral økonomi i 
  EU
  inden 2050 med det formål at støtte udfasningen af fossile brændstoffer, udvikle alternative aktiviteter i tidligere mineområder og undgå eller genoprette miljøskade i kulminer, som er ved at lukke, tidligere kulminer og deres omgivelser. Projekter skal især fokusere på: | 1.   Forskningsprojekter skal
  bidrage til indfrielsen af Unionens klimamål for 2030 og
  støtte
  industrien i omstillingsprocessen
  til en klimaneutral økonomi i 
  Unionen
  inden 2050 med det formål at støtte udfasningen af fossile brændstoffer, udvikle alternative aktiviteter i tidligere mineområder
  eller på kulkraftværker
  og undgå eller genoprette miljøskade i kulminer, som er ved at lukke, tidligere kulminer og deres omgivelser.
  Uden at det berører artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  skal projekter især fokusere på: |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Forskningsprojekter skal støtte
  omstillingen
  til en klimaneutral økonomi i 
  EU
  inden 2050 med det formål at støtte udfasningen af fossile brændstoffer, udvikle alternative aktiviteter i tidligere mineområder og undgå eller genoprette miljøskade i kulminer, som er ved at lukke, tidligere kulminer og deres omgivelser. Projekter skal især fokusere på:

1.   Forskningsprojekter skal
  bidrage til indfrielsen af Unionens klimamål for 2030 og
  støtte
  industrien i omstillingsprocessen
  til en klimaneutral økonomi i 
  Unionen
  inden 2050 med det formål at støtte udfasningen af fossile brændstoffer, udvikle alternative aktiviteter i tidligere mineområder
  eller på kulkraftværker
  og undgå eller genoprette miljøskade i kulminer, som er ved at lukke, tidligere kulminer og deres omgivelser.
  Uden at det berører artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  skal projekter især fokusere på:

Ændring 7

Ændring 7

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 2

Artikel 1 — nr. 2

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | udvikling og afprøvning af teknologier til opsamling, anvendelse og lagring af CO2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

udvikling og afprøvning af teknologier til opsamling, anvendelse og lagring af CO2

| a) | udvikling og afprøvning af teknologier til opsamling, anvendelse og lagring af CO2

  i forbindelse med anvendelse af kul, herunder genanvendelse af kulstof i brændstoffer og materialer, med henblik på at fremme den cirkulære økonomi |
| --- | --- |

a)

udvikling og afprøvning af teknologier til opsamling, anvendelse og lagring af CO2

  i forbindelse med anvendelse af kul, herunder genanvendelse af kulstof i brændstoffer og materialer, med henblik på at fremme den cirkulære økonomi

2

i forbindelse med anvendelse af kul, herunder genanvendelse af kulstof i brændstoffer og materialer, med henblik på at fremme den cirkulære økonomi

Ændring 8

Ændring 8

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 2

Artikel 1 — nr. 2

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | brug
  af
  geotermisk
  energi i tidligere kulmineområder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

brug
  af
  geotermisk
  energi i tidligere kulmineområder

brug

geotermisk

| b) | udvikling
  af
  ren
  energi i tidligere kulmineområder
  med særligt fokus på energieffektivitet og forsyningssikkerhed, herunder udnyttelse af geotermiske ressourcer, energilagring, e-brændstoffer og brint fra vedvarende energikilder |
| --- | --- |

b)

udvikling
  af
  ren
  energi i tidligere kulmineområder
  med særligt fokus på energieffektivitet og forsyningssikkerhed, herunder udnyttelse af geotermiske ressourcer, energilagring, e-brændstoffer og brint fra vedvarende energikilder

udvikling

ren

med særligt fokus på energieffektivitet og forsyningssikkerhed, herunder udnyttelse af geotermiske ressourcer, energilagring, e-brændstoffer og brint fra vedvarende energikilder

Ændring 9

Ændring 9

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 2

Artikel 1 — nr. 2

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 4 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | omlægning af kulbaseret varme- og køleinfrastruktur såsom fjernvarmenet til opvarmning og køling og industrielle processer til vedvarende alternativer til opvarmning og køling såsom geotermisk energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

omlægning af kulbaseret varme- og køleinfrastruktur såsom fjernvarmenet til opvarmning og køling og industrielle processer til vedvarende alternativer til opvarmning og køling såsom geotermisk energi

omlægning af kulbaseret varme- og køleinfrastruktur såsom fjernvarmenet til opvarmning og køling og industrielle processer til vedvarende alternativer til opvarmning og køling såsom geotermisk energi

Ændring 10

Ændring 10

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 2

Artikel 1 — nr. 2

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | ikke-energetiske anvendelser og produktion af råstoffer fra mineaffald og restprodukter fra tidligere kulminer eller miner, som er ved at lukke, med behørig kontrol af, at deres indvirkning på klimaet, miljøet og sundheden er minimeret og mindre end alternative løsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

ikke-energetiske anvendelser og produktion af råstoffer fra mineaffald og restprodukter fra tidligere kulminer eller miner, som er ved at lukke, med behørig kontrol af, at deres indvirkning på klimaet, miljøet og sundheden er minimeret og mindre end alternative løsninger

| c) | ikke-energetiske anvendelser og produktion af råstoffer fra mineaffald og restprodukter
  hidrørende
  fra tidligere kulminer eller
  fra
  miner, som er ved at lukke, med behørig kontrol af, at deres indvirkning på klimaet, miljøet og sundheden er minimeret og mindre end alternative løsninger
  , i overensstemmelse med tilgangen inden for den cirkulære økonomi |
| --- | --- |

c)

ikke-energetiske anvendelser og produktion af råstoffer fra mineaffald og restprodukter
  hidrørende
  fra tidligere kulminer eller
  fra
  miner, som er ved at lukke, med behørig kontrol af, at deres indvirkning på klimaet, miljøet og sundheden er minimeret og mindre end alternative løsninger
  , i overensstemmelse med tilgangen inden for den cirkulære økonomi

hidrørende

fra

, i overensstemmelse med tilgangen inden for den cirkulære økonomi

Ændring 11

Ændring 11

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 2

Artikel 1 — nr. 2

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 4 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | fremme udviklingen af effektive omskolings- og opkvalificeringsprogrammer for arbejdstagere, der rammes
  af udfasningen af kul
  . Dette omfatter forskning i uddannelse og omskoling af arbejdstagere, der er beskæftiget eller tidligere har været beskæftiget i kulsektoren. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

fremme udviklingen af effektive omskolings- og opkvalificeringsprogrammer for arbejdstagere, der rammes
  af udfasningen af kul
  . Dette omfatter forskning i uddannelse og omskoling af arbejdstagere, der er beskæftiget eller tidligere har været beskæftiget i kulsektoren.

af udfasningen af kul

| e) | vurdere indvirkningen på beskæftigelsen i lokalsamfund og regioner, der rammes af udfasningen af kul, og
  fremme udviklingen af
  et regionalt koncept for økonomisk udvikling, jobskabelse og
  effektive omskolings- og opkvalificeringsprogrammer for arbejdstagere, der rammes
  i disse regioner
  . Dette omfatter forskning i uddannelse og omskoling af arbejdstagere, der er beskæftiget eller tidligere har været beskæftiget i kulsektoren
  , til støtte for kulregioner under omstilling
  . |
| --- | --- |

e)

vurdere indvirkningen på beskæftigelsen i lokalsamfund og regioner, der rammes af udfasningen af kul, og
  fremme udviklingen af
  et regionalt koncept for økonomisk udvikling, jobskabelse og
  effektive omskolings- og opkvalificeringsprogrammer for arbejdstagere, der rammes
  i disse regioner
  . Dette omfatter forskning i uddannelse og omskoling af arbejdstagere, der er beskæftiget eller tidligere har været beskæftiget i kulsektoren
  , til støtte for kulregioner under omstilling
  .

vurdere indvirkningen på beskæftigelsen i lokalsamfund og regioner, der rammes af udfasningen af kul, og

et regionalt koncept for økonomisk udvikling, jobskabelse og

i disse regioner

, til støtte for kulregioner under omstilling

Ændring 12

Ændring 12

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 3

Artikel 1 — nr. 3

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forskningsprojekter skal fokusere på sygdomme i forbindelse med minedrift med henblik på at forbedre sundheden for de mennesker, der lever i kulregioner, som er under omstilling. Forskningsprojekter skal også sikre, at der er passende beskyttelsesforanstaltninger under lukning af miner og i tidligere miner." | Forskningsprojekter skal fokusere på sygdomme i forbindelse med minedrift
  med særlig vægt på sygdomme forårsaget af luftforurening
  med henblik på at forbedre sundheden for de mennesker, der lever i kulregioner, som er under omstilling. Forskningsprojekter skal også sikre, at der er passende beskyttelsesforanstaltninger under lukning af miner og i tidligere miner." |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Forskningsprojekter skal fokusere på sygdomme i forbindelse med minedrift med henblik på at forbedre sundheden for de mennesker, der lever i kulregioner, som er under omstilling. Forskningsprojekter skal også sikre, at der er passende beskyttelsesforanstaltninger under lukning af miner og i tidligere miner."

Forskningsprojekter skal fokusere på sygdomme i forbindelse med minedrift
  med særlig vægt på sygdomme forårsaget af luftforurening
  med henblik på at forbedre sundheden for de mennesker, der lever i kulregioner, som er under omstilling. Forskningsprojekter skal også sikre, at der er passende beskyttelsesforanstaltninger under lukning af miner og i tidligere miner."

med særlig vægt på sygdomme forårsaget af luftforurening

Ændring 13

Ændring 13

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 4

Artikel 1 — nr. 4

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 6 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Minimering af de miljømæssige virkninger af
  kulminer under
  omstilling | Forebyggelse og
  minimering af de miljømæssige virkninger af
  kulsektorens
  omstilling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Minimering af de miljømæssige virkninger af
  kulminer under
  omstilling

kulminer under

Forebyggelse og
  minimering af de miljømæssige virkninger af
  kulsektorens
  omstilling

Forebyggelse og

kulsektorens

Ændring 14

Ændring 14

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 4

Artikel 1 — nr. 4

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 6 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Der foretrækkes projekter, som forfølger et eller flere af følgende mål: | 2.   Der foretrækkes projekter, som
  er baseret på innovative teknologier eller innovativ sammenkobling af teknologier, og som
  forfølger et eller flere af følgende mål: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Der foretrækkes projekter, som forfølger et eller flere af følgende mål:

2.   Der foretrækkes projekter, som
  er baseret på innovative teknologier eller innovativ sammenkobling af teknologier, og som
  forfølger et eller flere af følgende mål:

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 4

Artikel 1 — nr. 4

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 6 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | forvaltning og genanvendelse af mineaffald, flyveaske og afsvovlingsprodukter fra kulminer
  i forbindelse med kulminer
  , som er ved at lukke, og tidligere kulminer, ledsaget af andre former for affald, hvis det er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

forvaltning og genanvendelse af mineaffald, flyveaske og afsvovlingsprodukter fra kulminer
  i forbindelse med kulminer
  , som er ved at lukke, og tidligere kulminer, ledsaget af andre former for affald, hvis det er relevant

i forbindelse med kulminer

| c) | forvaltning og genanvendelse af mineaffald, flyveaske og afsvovlingsprodukter fra kulminer
  og kulkraftværker
  , som er ved at lukke, og tidligere kulminer
  og kulkraftværker
  , ledsaget af andre former for affald, hvis det er relevant |
| --- | --- |

c)

forvaltning og genanvendelse af mineaffald, flyveaske og afsvovlingsprodukter fra kulminer
  og kulkraftværker
  , som er ved at lukke, og tidligere kulminer
  og kulkraftværker
  , ledsaget af andre former for affald, hvis det er relevant

og kulkraftværker

og kulkraftværker

Ændring 16

Ændring 16

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 4

Artikel 1 — nr. 4

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 6 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | genopretning af miljøet i tidligere anlæg eller i anlæg, der er ved at lukke, og
  som anvendte kul og omgivende ressourcer
  , navnlig land- og vandmiljø, jordbund og biodiversitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

genopretning af miljøet i tidligere anlæg eller i anlæg, der er ved at lukke, og
  som anvendte kul og omgivende ressourcer
  , navnlig land- og vandmiljø, jordbund og biodiversitet

som anvendte kul og omgivende ressourcer

| f) | genopretning af miljøet i tidligere
  kulrelaterede
  anlæg eller i 
  kulrelaterede
  anlæg, der er ved at lukke, og
  deres omgivelser
  , navnlig land- og vandmiljø, jordbund og biodiversitet |
| --- | --- |

f)

genopretning af miljøet i tidligere
  kulrelaterede
  anlæg eller i 
  kulrelaterede
  anlæg, der er ved at lukke, og
  deres omgivelser
  , navnlig land- og vandmiljø, jordbund og biodiversitet

kulrelaterede

kulrelaterede

deres omgivelser

Ændring 17

Ændring 17

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 4

Artikel 1 — nr. 4

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 6 — stk. 2 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | udvikling af et regionalt koncept for diversificering af økonomiske aktiviteter med henblik på lokal udvikling og etablering af grønne arbejdspladser af høj kvalitet med en tilpasset omdannelse af beskæftigelsesstrukturen og af arbejdstagernes færdigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

udvikling af et regionalt koncept for diversificering af økonomiske aktiviteter med henblik på lokal udvikling og etablering af grønne arbejdspladser af høj kvalitet med en tilpasset omdannelse af beskæftigelsesstrukturen og af arbejdstagernes færdigheder.

udvikling af et regionalt koncept for diversificering af økonomiske aktiviteter med henblik på lokal udvikling og etablering af grønne arbejdspladser af høj kvalitet med en tilpasset omdannelse af beskæftigelsesstrukturen og af arbejdstagernes færdigheder.

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 6

Artikel 1 — nr. 6

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 8 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forskning og teknologisk udvikling (FTU) skal stile mod at udvikle, demonstrere og forbedre stålproduktionsprocesser med »nær nul«-emission af CO2 med henblik på at øge produktkvaliteten og produktiviteten. Væsentlig reduktion af emissioner, energiforbrug, CO2-fodaftryk og andre miljøvirkninger samt bevarelse af ressourcerne skal udgøre en integreret del af de aktiviteter, der tilstræbes. Forskningsprojekter skal fokusere på et eller flere af følgende områder: | Forskning og teknologisk udvikling (FTU) skal stile mod at udvikle, demonstrere og forbedre stålproduktionsprocesser med »nær nul«-emission af CO2 med henblik på at øge produktkvaliteten og produktiviteten
  , i tæt synergi med virksomheder, der er aktive i sektoren
  . Væsentlig reduktion af emissioner, energiforbrug, CO2-fodaftryk og andre miljøvirkninger
  gennem objektivt verificerbare værktøjer, parametre og data
  samt bevarelse af ressourcerne skal udgøre en integreret del af de aktiviteter, der tilstræbes. Forskningsprojekter skal fokusere på et eller flere af følgende områder: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Forskning og teknologisk udvikling (FTU) skal stile mod at udvikle, demonstrere og forbedre stålproduktionsprocesser med »nær nul«-emission af CO2 med henblik på at øge produktkvaliteten og produktiviteten. Væsentlig reduktion af emissioner, energiforbrug, CO2-fodaftryk og andre miljøvirkninger samt bevarelse af ressourcerne skal udgøre en integreret del af de aktiviteter, der tilstræbes. Forskningsprojekter skal fokusere på et eller flere af følgende områder:

Forskning og teknologisk udvikling (FTU) skal stile mod at udvikle, demonstrere og forbedre stålproduktionsprocesser med »nær nul«-emission af CO2 med henblik på at øge produktkvaliteten og produktiviteten
  , i tæt synergi med virksomheder, der er aktive i sektoren
  . Væsentlig reduktion af emissioner, energiforbrug, CO2-fodaftryk og andre miljøvirkninger
  gennem objektivt verificerbare værktøjer, parametre og data
  samt bevarelse af ressourcerne skal udgøre en integreret del af de aktiviteter, der tilstræbes. Forskningsprojekter skal fokusere på et eller flere af følgende områder:

2

, i tæt synergi med virksomheder, der er aktive i sektoren

2

gennem objektivt verificerbare værktøjer, parametre og data

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 6

Artikel 1 — nr. 6

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 8 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | innovative teknologier og løsninger til jern- og stålfremstillingsprocesser, der
  fremmer
  aktiviteter
  på tværs af sektorer,
  demonstrationsprojekter, der inddrager CO2-neutral energiproduktion eller bidrager til en ren hydrogenøkonomi." |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

innovative teknologier og løsninger til jern- og stålfremstillingsprocesser, der
  fremmer
  aktiviteter
  på tværs af sektorer,
  demonstrationsprojekter, der inddrager CO2-neutral energiproduktion eller bidrager til en ren hydrogenøkonomi."

fremmer

på tværs af sektorer,

| g) | innovative teknologier og løsninger til jern- og stålfremstillingsprocesser, der
  letter tværsektorielle
  aktiviteter
  , synergier, industriel klyngedannelse og symbiose med henblik på at muliggøre
  demonstrationsprojekter
  med øget cirkularitet
  , der inddrager CO2-neutral energiproduktion eller bidrager til en ren hydrogenøkonomi." |
| --- | --- |

g)

innovative teknologier og løsninger til jern- og stålfremstillingsprocesser, der
  letter tværsektorielle
  aktiviteter
  , synergier, industriel klyngedannelse og symbiose med henblik på at muliggøre
  demonstrationsprojekter
  med øget cirkularitet
  , der inddrager CO2-neutral energiproduktion eller bidrager til en ren hydrogenøkonomi."

letter tværsektorielle

, synergier, industriel klyngedannelse og symbiose med henblik på at muliggøre

med øget cirkularitet

2

Ændring 20

Ændring 20

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 7

Artikel 1 — nr. 7

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 9 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | forbedring af stålegenskaber såsom mekaniske og fysiske egenskaber, egnethed til yderligere forarbejdning, egnethed til forskellige anvendelsesformål og forskellige arbejdsvilkår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

forbedring af stålegenskaber såsom mekaniske og fysiske egenskaber, egnethed til yderligere forarbejdning, egnethed til forskellige anvendelsesformål og forskellige arbejdsvilkår

| b) | forbedring af stålegenskaber såsom mekaniske og fysiske egenskaber, egnethed til yderligere forarbejdning, egnethed til forskellige anvendelsesformål og forskellige arbejdsvilkår
  med særligt fokus på genvundet stål |
| --- | --- |

b)

forbedring af stålegenskaber såsom mekaniske og fysiske egenskaber, egnethed til yderligere forarbejdning, egnethed til forskellige anvendelsesformål og forskellige arbejdsvilkår
  med særligt fokus på genvundet stål

med særligt fokus på genvundet stål

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 7

Artikel 1 — nr. 7

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 9 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | forlængelse af levetiden, navnlig ved at øge ståls og stålprofilers modstandsdygtighed over for varme og korrosion, mekanisk og termisk udmattelse og/eller andre forringende virkninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

forlængelse af levetiden, navnlig ved at øge ståls og stålprofilers modstandsdygtighed over for varme og korrosion, mekanisk og termisk udmattelse og/eller andre forringende virkninger

| c) | forlængelse af levetiden,
  fremme af design med henblik på cirkularitet, herunder modularitet, og materialeeffektivitet,
  navnlig ved at øge ståls og stålprofilers modstandsdygtighed over for varme og korrosion, mekanisk og termisk udmattelse og/eller andre forringende virkninger |
| --- | --- |

c)

forlængelse af levetiden,
  fremme af design med henblik på cirkularitet, herunder modularitet, og materialeeffektivitet,
  navnlig ved at øge ståls og stålprofilers modstandsdygtighed over for varme og korrosion, mekanisk og termisk udmattelse og/eller andre forringende virkninger

fremme af design med henblik på cirkularitet, herunder modularitet, og materialeeffektivitet,

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 7

Artikel 1 — nr. 7

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 9 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | højtydende stål til anvendelser som mobilitet, herunder bæredygtighed, miljøvenlige designmetoder, eftermontering, letvægtsdesign og/eller
  sikkerhedsløsninger
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

højtydende stål til anvendelser som mobilitet, herunder bæredygtighed, miljøvenlige designmetoder, eftermontering, letvægtsdesign og/eller
  sikkerhedsløsninger
  .

sikkerhedsløsninger

| g) | højtydende stål til anvendelser som mobilitet, herunder bæredygtighed, miljøvenlige designmetoder, eftermontering, letvægtsdesign og/eller
  en sikkerhedsløsning såsom højstyrkestål
  . |
| --- | --- |

g)

højtydende stål til anvendelser som mobilitet, herunder bæredygtighed, miljøvenlige designmetoder, eftermontering, letvægtsdesign og/eller
  en sikkerhedsløsning såsom højstyrkestål
  .

en sikkerhedsløsning såsom højstyrkestål

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 8

Artikel 1 — nr. 8

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 10 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | teknikker til genindvinding af ukurant stål og biprodukter fra forskellige kilder og forbedring af kvaliteten af stålskrot |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

teknikker til genindvinding af ukurant stål og biprodukter fra forskellige kilder og forbedring af kvaliteten af stålskrot

| a) | teknikker til genindvinding
  og upcycling
  af ukurant stål og biprodukter fra forskellige kilder og forbedring af kvaliteten af stålskrot
  med særligt fokus på at undgå nedklassificering af stålkvalitet som følge af kontaminering med andre metaller såsom kobber |
| --- | --- |

a)

teknikker til genindvinding
  og upcycling
  af ukurant stål og biprodukter fra forskellige kilder og forbedring af kvaliteten af stålskrot
  med særligt fokus på at undgå nedklassificering af stålkvalitet som følge af kontaminering med andre metaller såsom kobber

og upcycling

med særligt fokus på at undgå nedklassificering af stålkvalitet som følge af kontaminering med andre metaller såsom kobber

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 8

Artikel 1 — nr. 8

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 10 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | behandling af affald og nyttiggørelse af værdifulde sekundære råstoffer, herunder slagge, i og uden for stålværket |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

behandling af affald og nyttiggørelse af værdifulde sekundære råstoffer, herunder slagge, i og uden for stålværket

| b) | behandling af affald og nyttiggørelse af værdifulde sekundære råstoffer, herunder slagge, i og uden for stålværket
  , samt genbrug af sekundære råstoffer, rester og biprodukter fra andre industrier såsom biomasse til produktion og legering af stål |
| --- | --- |

b)

behandling af affald og nyttiggørelse af værdifulde sekundære råstoffer, herunder slagge, i og uden for stålværket
  , samt genbrug af sekundære råstoffer, rester og biprodukter fra andre industrier såsom biomasse til produktion og legering af stål

, samt genbrug af sekundære råstoffer, rester og biprodukter fra andre industrier såsom biomasse til produktion og legering af stål

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 8

Artikel 1 — nr. 8

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 10 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | design af stålkvaliteter og samlede strukturer med henblik på at lette nyttiggørelse af stål
  til genanvendelse eller genbrug |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

design af stålkvaliteter og samlede strukturer med henblik på at lette nyttiggørelse af stål
  til genanvendelse eller genbrug

til genanvendelse eller genbrug

| d) | design af stålkvaliteter og samlede strukturer med henblik på
  forbedret håndtering af skrot og demontering ved afslutningen af produktets levetid for
  at lette nyttiggørelse
  , genbrug og genanvendelse
  af stål
  og andre materialer |
| --- | --- |

d)

design af stålkvaliteter og samlede strukturer med henblik på
  forbedret håndtering af skrot og demontering ved afslutningen af produktets levetid for
  at lette nyttiggørelse
  , genbrug og genanvendelse
  af stål
  og andre materialer

forbedret håndtering af skrot og demontering ved afslutningen af produktets levetid for

, genbrug og genanvendelse

og andre materialer

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — nr. 9

Artikel 1 — nr. 9

Beslutning 2008/376/EF

Artikel 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | forbedring af personaleforvaltningen med forudsigelsesmodeller for efterspørgsel efter og reallokering af arbejdskraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

forbedring af personaleforvaltningen med forudsigelsesmodeller for efterspørgsel efter og reallokering af arbejdskraft.

forbedring af personaleforvaltningen med forudsigelsesmodeller for efterspørgsel efter og reallokering af arbejdskraft.

---

(28)  
  Multilateral traktat, kapitel XXVII Miljø, 7.d, Parisaftalen. Trådte i kraft den 4. november 2016.

28

Multilateral traktat, kapitel XXVII Miljø, 7.d, Parisaftalen. Trådte i kraft den 4. november 2016.

(28)  

  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

28

EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

(28a)  
  Parisaftalens artikel 2, stk. 1, litra a).

28a

Parisaftalens artikel 2, stk. 1, litra a).

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/267 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/267

---

P9_TA(2021)0239

Programmet Et Kreativt Europa ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (14146/1/2020 — C9-0134/2021 — 2018/0190(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 15/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14146/1/2020 — C9-0134/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (14146/1/2020 — C9-0134/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 12. december 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 12. december 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 6. februar 2019 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 6. februar 2019 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0366),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0161/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT C 110 af 22.3.2019, s. 87.

(2)  EUT C 168 af 16.5.2019, s. 37.

(3)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 934.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæringer fra Kommissionen

I forbindelse med betragtning 23 og bilag I, punkt 1, særlige aktioner litra e), samt artikel 7, stk. 5, i ovennævnte forordning, som vedtaget af medlovgiverne den 14. december 2020, bekræfter Europa-Kommissionen, at den har til hensigt at iværksætte indkaldelser af forslag for at indkalde ansøgninger om flerårige driftstilskud, som Det Europæiske Ungdomsorkester og andre enheder vil kunne ansøge om, og som vil skabe den stabilitet, som er nødvendig for, at disse enheder kan fungere. Disse indkaldelser vil være betinget af, at der vedtages arbejdsprogrammer, som fastsætter de nøjagtige betingelser, som f.eks. tidsplanen for indkaldelserne eller varigheden af de planlagte tilskudsaftaler. Kommissionen bekræfter endvidere, at den har til hensigt at iværksætte den første af disse indkaldelser i det årlige arbejdsprogram for 2021. Dette er betinget af vedtagelsen af ovennævnte forordning og den endelige aftale om EU-budgettet for 2021.

Kommissionen ser med fortrydelse på, at medlovgiverne besluttede at bevare Media-logoet. Dette strider mod den horisontale tilgang, som går ud på ikke at benytte programspecifikke logoer i det fremtidige langsigtede budget. Kommissionen har til hensigt at sikre, at europæerne kan forholde sig til Unionen som en helhed, ved at de forskellige programmer benytter det fælles europæiske logo. Dette logo er fælles for alle EU-institutioner og vil udgøre en vigtig del af de enkle, kohærente og bindende kommunikations- og synlighedskrav på tværs af programmerne. For at nå til generel enighed om programmet er Kommissionen parat til at acceptere, at Media-logoet bevares, på den betingelse, at dette forbliver begrænset til varigheden af den pågældende programmeringsperiode.

Kommissionen er fortsat overbevist om, at kommunikationen om og synligheden af Unionens indsats over for den brede offentlighed er mere effektiv uden programspecifikke logoer. Kommissionen stiller sig til rådighed for medlovgiverne med henblik på at eftervise dette i god tid forud for forhandlingerne om den efterfølgende programmeringsperiode.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/269 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/269

---

P9_TA(2021)0246

Det europæiske kompetencecenter for cybersikkerhed ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre (05628/2/2021 — C9-0152/2021 — 2018/0328(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 15/44)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05628/2/2021 — C9-0152/2021) |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05628/2/2021 — C9-0152/2021)

| — | der henviser til udtalelse af 23. januar 2019 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 23. januar 2019 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0630),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0166/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 159 af 10.5.2019, s. 63.

(2)  EUT C 158 af 30.4.2021, s. 850.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/270 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/270

---

P9_TA(2021)0247

Fiscalisprogrammet for samarbejde på beskatningsområdet 2021-2027 ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 19. maj 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af »Fiscalisprogrammet« for samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1286/2013 (06116/1/2021 — C9-0179/2021 — 2018/0233(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 15/45)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06116/1/2021 — C9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06116/1/2021 — C9-0179/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0443), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0443),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0167/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0167/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager den erklæring fra Rådet, der er vedlagt som bilag til denne beslutning, til efterretning og sætter stor pris på denne erklæring, som var afgørende for at nå frem til den endelige aftale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 118.

(2)  EUT C 158 af 30.4.2021, s. 459.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Rådets erklæring

Rådet noterer sig Parlamentets interesse i større gennemsigtighed i forbindelse med gennemførelsen af EU-lovgivning på området bekæmpelse af skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse. Inden for de traktatmæssige retlige rammer, der fastsætter de interinstitutionelle forbindelser, anerkender Rådet merværdien af at have årlige udvekslinger af synspunkter med Europa-Parlamentet og Kommissionen om de indhøstede erfaringer fra Fiscalisprogrammet på grundlag af Kommissionens årlige statusrapporter.

---

Torsdag den 20. maj 2021

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/272 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/272

---

P9_TA(2021)0254

Miljø: Århusforordningen ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 20. maj 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (COM(2020)0642 — C9-0321/2020 — 2020/0289(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 15/46)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (4) blev vedtaget med henblik på at bidrage til gennemførelsen af forpligtelserne i henhold til Århuskonventionen, idet den fastsætter bestemmelser vedrørende konventionens anvendelse på EU's institutioner og organer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (4) blev vedtaget med henblik på at bidrage til gennemførelsen af forpligtelserne i henhold til Århuskonventionen, idet den fastsætter bestemmelser vedrørende konventionens anvendelse på EU's institutioner og organer.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (4) blev vedtaget med henblik på at bidrage til gennemførelsen af forpligtelserne i henhold til Århuskonventionen, idet den fastsætter bestemmelser vedrørende konventionens anvendelse på EU's institutioner og organer.
  Denne forordning ændrer derfor forordning (EF) nr. 1367/2006 med henblik på at gennemføre konventionens artikel 9, stk. 3, og artikel 9, stk. 4. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (4) blev vedtaget med henblik på at bidrage til gennemførelsen af forpligtelserne i henhold til Århuskonventionen, idet den fastsætter bestemmelser vedrørende konventionens anvendelse på EU's institutioner og organer.
  Denne forordning ændrer derfor forordning (EF) nr. 1367/2006 med henblik på at gennemføre konventionens artikel 9, stk. 3, og artikel 9, stk. 4.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | I sin meddelelse
  til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  af 11. december 2019
  med titlen »
  Den europæiske grønne pagt«, forpligtede Kommissionen sig til at undersøge behovet for at revidere forordning (EF) nr. 1367/2006 med henblik på at forbedre adgangen til administrativ prøvelse og domstolsprøvelse på EU-niveau for borgere og ikke-statslige miljøorganisationer, der har betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt
  afgørelser
  , der har indvirkning på miljøet, er forenelige med miljølovgivningen. Kommissionen forpligtede sig ligeledes til at træffe foranstaltninger for at forbedre disses adgang til domstolsprøvelse ved de nationale domstole i alle medlemsstaterne. Til det formål udsendte Kommissionen
  en
  meddelelse om
  »bedre
  adgang til
  klage og
  domstolsprøvelse på miljøområdet i EU og medlemsstaterne«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

I sin meddelelse
  til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
  af 11. december 2019
  med titlen »
  Den europæiske grønne pagt«, forpligtede Kommissionen sig til at undersøge behovet for at revidere forordning (EF) nr. 1367/2006 med henblik på at forbedre adgangen til administrativ prøvelse og domstolsprøvelse på EU-niveau for borgere og ikke-statslige miljøorganisationer, der har betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt
  afgørelser
  , der har indvirkning på miljøet, er forenelige med miljølovgivningen. Kommissionen forpligtede sig ligeledes til at træffe foranstaltninger for at forbedre disses adgang til domstolsprøvelse ved de nationale domstole i alle medlemsstaterne. Til det formål udsendte Kommissionen
  en
  meddelelse om
  »bedre
  adgang til
  klage og
  domstolsprøvelse på miljøområdet i EU og medlemsstaterne«.

| (3) | I sin meddelelse af 11. december 2019
  om
  den europæiske grønne pagt forpligtede Kommissionen sig til at undersøge behovet for at revidere forordning (EF) nr. 1367/2006 med henblik på at forbedre adgangen til administrativ prøvelse og domstolsprøvelse på EU-niveau for borgere og ikke-statslige miljøorganisationer, der har
  konkrete
  betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt
  forvaltningsakter
  , der har indvirkning på miljøet, er forenelige med miljølovgivningen. Kommissionen forpligtede sig ligeledes til at træffe foranstaltninger for at forbedre disses adgang til domstolsprøvelse ved de nationale domstole i alle medlemsstaterne. Til det formål udsendte Kommissionen
  sin
  meddelelse
  af 14. oktober 2020
  om
  forbedret
  adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet i EU og medlemsstaterne
  , hvori den bekræfter, at »adgangen til domstolsprøvelse i miljøanliggender — både via Domstolen og de nationale domstole som Unionens retsinstanser — udgør en vigtig støtteforanstaltning, der skal være med til at gøre omstillingen til den europæiske grønne aftale til virkelighed og styrke den rolle, som civilsamfundet kan spille som vagthund i det demokratiske samfund«
  . |
| --- | --- |

(3)

I sin meddelelse af 11. december 2019
  om
  den europæiske grønne pagt forpligtede Kommissionen sig til at undersøge behovet for at revidere forordning (EF) nr. 1367/2006 med henblik på at forbedre adgangen til administrativ prøvelse og domstolsprøvelse på EU-niveau for borgere og ikke-statslige miljøorganisationer, der har
  konkrete
  betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt
  forvaltningsakter
  , der har indvirkning på miljøet, er forenelige med miljølovgivningen. Kommissionen forpligtede sig ligeledes til at træffe foranstaltninger for at forbedre disses adgang til domstolsprøvelse ved de nationale domstole i alle medlemsstaterne. Til det formål udsendte Kommissionen
  sin
  meddelelse
  af 14. oktober 2020
  om
  forbedret
  adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet i EU og medlemsstaterne
  , hvori den bekræfter, at »adgangen til domstolsprøvelse i miljøanliggender — både via Domstolen og de nationale domstole som Unionens retsinstanser — udgør en vigtig støtteforanstaltning, der skal være med til at gøre omstillingen til den europæiske grønne aftale til virkelighed og styrke den rolle, som civilsamfundet kan spille som vagthund i det demokratiske samfund«
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Århuskonventionens artikel 9, stk. 4, fastslår, at sagsanlæg inden for anvendelsesområdet for konventionens artikel 9, stk. 3, ikke bør være uoverkommeligt dyre. Med henblik på at sikre, at sagsanlæg i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 1367/2006 ikke er uoverkommeligt dyre

   (1a)

  , og at omkostningerne er forudsigelige for sagsøgeren, bør Unionens institutioner og organer fremsætte rimelige krav til dækning af omkostningerne, når de vinder en sag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Århuskonventionens artikel 9, stk. 4, fastslår, at sagsanlæg inden for anvendelsesområdet for konventionens artikel 9, stk. 3, ikke bør være uoverkommeligt dyre. Med henblik på at sikre, at sagsanlæg i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 1367/2006 ikke er uoverkommeligt dyre

   (1a)

  , og at omkostningerne er forudsigelige for sagsøgeren, bør Unionens institutioner og organer fremsætte rimelige krav til dækning af omkostningerne, når de vinder en sag.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | På grundlag af bestemmelserne i Århuskonventionens artikel 9, stk. 3, samt
  de betænkeligheder,
  komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionen
  har givet udtryk for

   (5), bør EU-lovgivningen bringes i overensstemmelse med Århuskonventionens bestemmelser vedrørende adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet under hensyntagen til EU-rettens grundlæggende principper og systemet for domstolsprøvelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

På grundlag af bestemmelserne i Århuskonventionens artikel 9, stk. 3, samt
  de betænkeligheder,
  komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionen
  har givet udtryk for

   (5), bør EU-lovgivningen bringes i overensstemmelse med Århuskonventionens bestemmelser vedrørende adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet under hensyntagen til EU-rettens grundlæggende principper og systemet for domstolsprøvelse.

| (4) | På grundlag af bestemmelserne i Århuskonventionens artikel 9, stk. 3
  og 4
  , samt
  rådgivning fra
  komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionen (5) bør EU-lovgivningen bringes i overensstemmelse med Århuskonventionens bestemmelser vedrørende adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet under hensyntagen til EU-rettens grundlæggende principper
  , herunder EU-traktaterne,
  og
  til
  systemet for domstolsprøvelse.
  Forordning (EF) nr. 1367/2006 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af bestemmelserne i Århuskonventionens artikel 9, stk. 3
  og 4
  , samt
  rådgivning fra
  komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionen (5) bør EU-lovgivningen bringes i overensstemmelse med Århuskonventionens bestemmelser vedrørende adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet under hensyntagen til EU-rettens grundlæggende principper
  , herunder EU-traktaterne,
  og
  til
  systemet for domstolsprøvelse.
  Forordning (EF) nr. 1367/2006 bør ændres i overensstemmelse hermed.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Århuskonventionens artikel 9, stk. 3, fastslår, at hver part inden for rammerne af national lovgivning sikrer, at de berørte medlemmer af offentligheden, der opfylder eventuelle kriterier i national ret, har adgang til domstolsprøvelse eller andre klagemuligheder med henblik på at anfægte den materielle og processuelle lovlighed af enhver afgørelse, handling eller undladelse, der er i strid med de bestemmelser i national ret, der vedrører miljøet. Den administrative klageprocedure i henhold til Århusforordningen er et supplement til Unionens generelle system for administrativ prøvelse og domstolsprøvelse, som sætter medlemmer af offentligheden i stand til direkte at lade forvaltningsakter prøve ved EU-Domstolen, jf. artikel 263, stk. 4, i TEUF, og, i overensstemmelse med artikel 267 i TEUF, via de nationale domstole, som udgør en integrerende del af Unionens system i henhold til traktaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Århuskonventionens artikel 9, stk. 3, fastslår, at hver part inden for rammerne af national lovgivning sikrer, at de berørte medlemmer af offentligheden, der opfylder eventuelle kriterier i national ret, har adgang til domstolsprøvelse eller andre klagemuligheder med henblik på at anfægte den materielle og processuelle lovlighed af enhver afgørelse, handling eller undladelse, der er i strid med de bestemmelser i national ret, der vedrører miljøet. Den administrative klageprocedure i henhold til Århusforordningen er et supplement til Unionens generelle system for administrativ prøvelse og domstolsprøvelse, som sætter medlemmer af offentligheden i stand til direkte at lade forvaltningsakter prøve ved EU-Domstolen, jf. artikel 263, stk. 4, i TEUF, og, i overensstemmelse med artikel 267 i TEUF, via de nationale domstole, som udgør en integrerende del af Unionens system i henhold til traktaterne.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Den begrænsning af anvendelsesområdet for den interne prøvelse til kun at omfatte forvaltningsakter med individuel virkning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1367/2006,
  er
  den primære
  hindring for
  , at ikke-statslige miljøorganisationer kan få adgang til intern prøvelse i henhold til forordningens artikel 10, også vedrørende forvaltningsakter med bredere anvendelsesområde. Anvendelsesområdet for den interne prøvelsesprocedure, der er beskrevet i forordningen,
  bør
  derfor udvides, således at den også omfatter ikke-lovgivningsmæssige retsakter af generel karakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Den begrænsning af anvendelsesområdet for den interne prøvelse til kun at omfatte forvaltningsakter med individuel virkning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1367/2006,
  er
  den primære
  hindring for
  , at ikke-statslige miljøorganisationer kan få adgang til intern prøvelse i henhold til forordningens artikel 10, også vedrørende forvaltningsakter med bredere anvendelsesområde. Anvendelsesområdet for den interne prøvelsesprocedure, der er beskrevet i forordningen,
  bør
  derfor udvides, således at den også omfatter ikke-lovgivningsmæssige retsakter af generel karakter.

| (5) | Den begrænsning af anvendelsesområdet for den interne prøvelse til kun at omfatte forvaltningsakter med individuel virkning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1367/2006,
  har været
  den primære
  årsag til afvisning af
  , at ikke-statslige miljøorganisationer kan få adgang til intern prøvelse i henhold til forordningens artikel 10, også vedrørende forvaltningsakter med bredere anvendelsesområde. Anvendelsesområdet for den interne prøvelsesprocedure, der er beskrevet i forordningen,
  kan
  derfor
  passende
  udvides, således at den også omfatter ikke-lovgivningsmæssige retsakter af generel karakter. |
| --- | --- |

(5)

Den begrænsning af anvendelsesområdet for den interne prøvelse til kun at omfatte forvaltningsakter med individuel virkning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1367/2006,
  har været
  den primære
  årsag til afvisning af
  , at ikke-statslige miljøorganisationer kan få adgang til intern prøvelse i henhold til forordningens artikel 10, også vedrørende forvaltningsakter med bredere anvendelsesområde. Anvendelsesområdet for den interne prøvelsesprocedure, der er beskrevet i forordningen,
  kan
  derfor
  passende
  udvides, således at den også omfatter ikke-lovgivningsmæssige retsakter af generel karakter.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Definitionen på en forvaltningsakt med henblik på forordning (EF) nr. 1367/2006 bør omfatte ikke-lovgivningsmæssige retsakter. En ikke-lovgivningsmæssig retsakt kan imidlertid medføre gennemførelsesforanstaltninger på nationalt niveau, som
  ikke-statslige miljøorganisationer
  kan
  opnå
  domstolsbeskyttelse imod, herunder ved EU-Domstolen ved en præjudiciel procedure i henhold til artikel 267 i TEUF.
  De bestemmelser i sådanne ikke-lovgivningsmæssige retsakter, for hvilke EU-lovgivningen kræver gennemførelsesforanstaltninger på nationalt niveau, bør derfor udelukkes fra den interne prøvelses anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Definitionen på en forvaltningsakt med henblik på forordning (EF) nr. 1367/2006 bør omfatte ikke-lovgivningsmæssige retsakter. En ikke-lovgivningsmæssig retsakt kan imidlertid medføre gennemførelsesforanstaltninger på nationalt niveau, som
  ikke-statslige miljøorganisationer
  kan
  opnå
  domstolsbeskyttelse imod, herunder ved EU-Domstolen ved en præjudiciel procedure i henhold til artikel 267 i TEUF.
  De bestemmelser i sådanne ikke-lovgivningsmæssige retsakter, for hvilke EU-lovgivningen kræver gennemførelsesforanstaltninger på nationalt niveau, bør derfor udelukkes fra den interne prøvelses anvendelsesområde.

| (6) | Definitionen på en forvaltningsakt med henblik på forordning (EF) nr. 1367/2006 bør omfatte ikke-lovgivningsmæssige retsakter. En ikke-lovgivningsmæssig retsakt kan imidlertid medføre gennemførelsesforanstaltninger på nationalt niveau, som
  der
  kan
  opnås
  domstolsbeskyttelse imod, herunder ved EU-Domstolen ved en præjudiciel procedure i henhold til artikel 267 i TEUF. |
| --- | --- |

(6)

Definitionen på en forvaltningsakt med henblik på forordning (EF) nr. 1367/2006 bør omfatte ikke-lovgivningsmæssige retsakter. En ikke-lovgivningsmæssig retsakt kan imidlertid medføre gennemførelsesforanstaltninger på nationalt niveau, som
  der
  kan
  opnås
  domstolsbeskyttelse imod, herunder ved EU-Domstolen ved en præjudiciel procedure i henhold til artikel 267 i TEUF.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | For at en given bestemmelse kan udelades af definitionen på begrebet forvaltningsakt skal der af hensyn til retssikkerheden i EU-lovgivningen udtrykkeligt kræve vedtagelse af gennemførelsesretsakter for de pågældende bestemmelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

For at en given bestemmelse kan udelades af definitionen på begrebet forvaltningsakt skal der af hensyn til retssikkerheden i EU-lovgivningen udtrykkeligt kræve vedtagelse af gennemførelsesretsakter for de pågældende bestemmelser.

udgår

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1367/2006 er retsakter vedtaget i henhold til miljølovgivningen. Århuskonventionens artikel 9, stk. 3, dækker imidlertid anfægtelse af retsakter, der er »i strid med« lovgivning, der vedrører miljøet. Det bør derfor også præciseres, at den interne prøvelse skal tage sigte på at kontrollere, om en forvaltningsakt er i strid med miljølovgivningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1367/2006 er retsakter vedtaget i henhold til miljølovgivningen. Århuskonventionens artikel 9, stk. 3, dækker imidlertid anfægtelse af retsakter, der er »i strid med« lovgivning, der vedrører miljøet. Det bør derfor også præciseres, at den interne prøvelse skal tage sigte på at kontrollere, om en forvaltningsakt er i strid med miljølovgivningen.

| (9) | Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1367/2006 er retsakter vedtaget i henhold til miljølovgivningen. Århuskonventionens artikel 9, stk. 3, dækker anfægtelse af retsakter
  eller undladelser
  der er »i strid med« lovgivning, der vedrører miljøet. Det bør derfor også præciseres
  , i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis
  , at den interne prøvelse skal tage sigte på at kontrollere, om en forvaltningsakt er i strid med miljølovgivningen
  som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra f)
  . |
| --- | --- |

(9)

Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1367/2006 er retsakter vedtaget i henhold til miljølovgivningen. Århuskonventionens artikel 9, stk. 3, dækker anfægtelse af retsakter
  eller undladelser
  der er »i strid med« lovgivning, der vedrører miljøet. Det bør derfor også præciseres
  , i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis
  , at den interne prøvelse skal tage sigte på at kontrollere, om en forvaltningsakt er i strid med miljølovgivningen
  som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra f)
  .

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Ved vurderingen af, om en forvaltningsakt indeholder bestemmelser, der
  som følge af deres virkning
  kan være i strid med
  miljølovgivningen
  , er det nødvendigt at fastslå, om sådanne bestemmelser kan have en negativ effekt på indfrielsen af målsætningerne for EU's miljøpolitik som fastsat i artikel 191 i TEUF:
  Følgelig
  bør mekanismen for intern prøvelse også omfatte retsakter, der er vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af andre politikker end EU's miljøpolitik. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Ved vurderingen af, om en forvaltningsakt indeholder bestemmelser, der
  som følge af deres virkning
  kan være i strid med
  miljølovgivningen
  , er det nødvendigt at fastslå, om sådanne bestemmelser kan have en negativ effekt på indfrielsen af målsætningerne for EU's miljøpolitik som fastsat i artikel 191 i TEUF:
  Følgelig
  bør mekanismen for intern prøvelse også omfatte retsakter, der er vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af andre politikker end EU's miljøpolitik.

| (10) | Ved vurderingen af, om en forvaltningsakt indeholder bestemmelser, der kan være i strid med
  lovgivning, der vedrører miljøet, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra f)
  , er det nødvendigt
  i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis
  at fastslå, om sådanne bestemmelser kan have en negativ effekt på indfrielsen af målsætningerne for EU's miljøpolitik som fastsat i artikel 191 i TEUF:
  Når dette er tilfældet,
  bør mekanismen for intern prøvelse også omfatte retsakter, der er vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af andre politikker end EU's miljøpolitik. |
| --- | --- |

(10)

Ved vurderingen af, om en forvaltningsakt indeholder bestemmelser, der kan være i strid med
  lovgivning, der vedrører miljøet, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra f)
  , er det nødvendigt
  i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis
  at fastslå, om sådanne bestemmelser kan have en negativ effekt på indfrielsen af målsætningerne for EU's miljøpolitik som fastsat i artikel 191 i TEUF:
  Når dette er tilfældet,
  bør mekanismen for intern prøvelse også omfatte retsakter, der er vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af andre politikker end EU's miljøpolitik.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Hvad angår artikel 263, stk. 1, i TEUF, som fortolket af EU-Domstolen

   (1a)

  , anses en retsakt for at have ekstern virkning og kan dermed være genstand for en anmodning om prøvelse, hvis den skal have retsvirkninger over for tredjemand. Forvaltningsakter som f.eks. udnævnelser eller forberedende akter, der ikke har retsvirkninger over for tredjemand og ikke kan anses for at have ekstern virkning, jf. EU-Domstolens retspraksis, bør derfor ikke udgøre forvaltningsakter i henhold til forordning (EF) nr. 1367/2006. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Hvad angår artikel 263, stk. 1, i TEUF, som fortolket af EU-Domstolen

   (1a)

  , anses en retsakt for at have ekstern virkning og kan dermed være genstand for en anmodning om prøvelse, hvis den skal have retsvirkninger over for tredjemand. Forvaltningsakter som f.eks. udnævnelser eller forberedende akter, der ikke har retsvirkninger over for tredjemand og ikke kan anses for at have ekstern virkning, jf. EU-Domstolens retspraksis, bør derfor ikke udgøre forvaltningsakter i henhold til forordning (EF) nr. 1367/2006.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 10 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10b) | For at sikre retlig konsekvens anses en retsakt for at have retsvirkninger og således for at kunne gøres til genstand for en anmodning om prøvelse i overensstemmelse med artikel 263, stk. 1, i TEUF, som fortolket af EU-Domstolen

   (1a)

  . Såfremt en retsakt anses for at have retsvirkninger, betyder dette, at retsakten kan gøres til genstand for en anmodning om prøvelse, uanset dens form, eftersom dens karakter udledes af dens virkning, formål og indhold

   (1b)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10b)

For at sikre retlig konsekvens anses en retsakt for at have retsvirkninger og således for at kunne gøres til genstand for en anmodning om prøvelse i overensstemmelse med artikel 263, stk. 1, i TEUF, som fortolket af EU-Domstolen

   (1a)

  . Såfremt en retsakt anses for at have retsvirkninger, betyder dette, at retsakten kan gøres til genstand for en anmodning om prøvelse, uanset dens form, eftersom dens karakter udledes af dens virkning, formål og indhold

   (1b)

  .

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 10 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10c) | Eventuelle proceduremæssige frister for administrativ prøvelse og/eller domstolskontrol bør først finde anvendelse, når indholdet af den pågældende forvaltningsakt vedrørende væsentlige samfundsinteresser og det faktum, at den efterfølgende er blevet anfægtet, reelt er kendt af de berørte personer, navnlig i de tilfælde, hvor den enkelte forvaltningsakt er forældet. Dette er nødvendigt for at undgå en praksis, der kan være i strid med artikel 9 i Århuskonventionen og EU-Domstolens retspraksis, navnlig Domstolens dom af 12. november 2019 i sag C-261/18, Kommissionen mod Irland

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10c)

Eventuelle proceduremæssige frister for administrativ prøvelse og/eller domstolskontrol bør først finde anvendelse, når indholdet af den pågældende forvaltningsakt vedrørende væsentlige samfundsinteresser og det faktum, at den efterfølgende er blevet anfægtet, reelt er kendt af de berørte personer, navnlig i de tilfælde, hvor den enkelte forvaltningsakt er forældet. Dette er nødvendigt for at undgå en praksis, der kan være i strid med artikel 9 i Århuskonventionen og EU-Domstolens retspraksis, navnlig Domstolens dom af 12. november 2019 i sag C-261/18, Kommissionen mod Irland

   (1a)

  .

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 10 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10d) | Det er vigtigt at råde over tidlige og effektive metoder til offentlig deltagelse i udarbejdelsen og vedtagelsen af lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige EU-retsakter for at kunne håndtere problemer på et tidligt tidspunkt og for at vurdere, om der er behov for et yderligere forslag med henblik på at forbedre offentlighedens deltagelse horisontalt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10d)

Det er vigtigt at råde over tidlige og effektive metoder til offentlig deltagelse i udarbejdelsen og vedtagelsen af lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige EU-retsakter for at kunne håndtere problemer på et tidligt tidspunkt og for at vurdere, om der er behov for et yderligere forslag med henblik på at forbedre offentlighedens deltagelse horisontalt.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | I betragtning af den centrale rolle, som ikke-statslige miljøorganisationer spiller med hensyn til at øge bevidstheden og tage retlige skridt, bør Unionens institutioner eller organer sikre, at der er tilstrækkelig adgang til information, deltagelse samt klage og domstolsprøvelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

I betragtning af den centrale rolle, som ikke-statslige miljøorganisationer spiller med hensyn til at øge bevidstheden og tage retlige skridt, bør Unionens institutioner eller organer sikre, at der er tilstrækkelig adgang til information, deltagelse samt klage og domstolsprøvelse.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | I henhold til EU-Domstolens retspraksis (6) er
  ikke-statslige miljøorganisationer
  , der anmoder om intern prøvelse af en forvaltningsakt, underlagt krav om at fremsætte faktiske omstændigheder eller retlige argumenter, som kan rejse rimelig, dvs. væsentlig, tvivl, når de fremsætter deres begrundelse for en anmodning om prøvelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

I henhold til EU-Domstolens retspraksis (6) er
  ikke-statslige miljøorganisationer
  , der anmoder om intern prøvelse af en forvaltningsakt, underlagt krav om at fremsætte faktiske omstændigheder eller retlige argumenter, som kan rejse rimelig, dvs. væsentlig, tvivl, når de fremsætter deres begrundelse for en anmodning om prøvelse.

| (12) | I henhold til EU-Domstolens retspraksis (6) er
  en part
  , der anmoder om intern prøvelse af en forvaltningsakt, underlagt krav om at forelægge faktiske omstændigheder eller retlige argumenter, som kan rejse rimelig, dvs. væsentlig, tvivl, når de fremsætter deres begrundelse for en anmodning om prøvelse.
  Dette krav bør også gælde i henhold til forordning (EF) nr. 1367/2006. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til EU-Domstolens retspraksis (6) er
  en part
  , der anmoder om intern prøvelse af en forvaltningsakt, underlagt krav om at forelægge faktiske omstændigheder eller retlige argumenter, som kan rejse rimelig, dvs. væsentlig, tvivl, når de fremsætter deres begrundelse for en anmodning om prøvelse.
  Dette krav bør også gælde i henhold til forordning (EF) nr. 1367/2006.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Under behandlingen af en anmodning om intern prøvelse bør andre parter, der er direkte berørt af den pågældende anmodning, som f.eks. virksomheder eller offentlige myndigheder, have mulighed for at fremsætte bemærkninger til den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ inden for de frister, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1367/2006. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Under behandlingen af en anmodning om intern prøvelse bør andre parter, der er direkte berørt af den pågældende anmodning, som f.eks. virksomheder eller offentlige myndigheder, have mulighed for at fremsætte bemærkninger til den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ inden for de frister, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1367/2006.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 12 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12b) | Ifølge EU-Domstolens retspraksis

   (1a)

  kan en støtteforanstaltning, der udgør statsstøtte i henhold til artikel 107 i TEUF, og som er i strid med EU-lovgivningen på miljøområdet, ikke erklæres forenelig med det indre marked. Kommissionen bør opstille klare retningslinjer for at lette vurderingen af statsstøttens forenelighed med de relevante bestemmelser i EU-retten, herunder EU-lovgivningen på miljøområdet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12b)

Ifølge EU-Domstolens retspraksis

   (1a)

  kan en støtteforanstaltning, der udgør statsstøtte i henhold til artikel 107 i TEUF, og som er i strid med EU-lovgivningen på miljøområdet, ikke erklæres forenelig med det indre marked. Kommissionen bør opstille klare retningslinjer for at lette vurderingen af statsstøttens forenelighed med de relevante bestemmelser i EU-retten, herunder EU-lovgivningen på miljøområdet.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 12 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12c) | Forordning (EF) nr. 1367/2006 fastsætter fælles bestemmelser, anvendelsesområde og definitioner vedrørende adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på EU-plan. Dette er hensigtsmæssigt og bidrager til at skabe retssikkerhed og øge gennemsigtigheden i de gennemførelsesforanstaltninger, der bliver truffet med hensyn til forpligtelserne i Århuskonventionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12c)

Forordning (EF) nr. 1367/2006 fastsætter fælles bestemmelser, anvendelsesområde og definitioner vedrørende adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på EU-plan. Dette er hensigtsmæssigt og bidrager til at skabe retssikkerhed og øge gennemsigtigheden i de gennemførelsesforanstaltninger, der bliver truffet med hensyn til forpligtelserne i Århuskonventionen.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 12 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12d) | Anvendelsesområdet for prøvelsesprocedurer inden for rammerne af forordning (EF) nr. 1367/2006 bør dække både den materielle og processuelle lovlighed af den anfægtede forvaltningsakt. I overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis kan søgsmål under artikel 263, stk. 4, i TEUF og artikel 12 i forordning (EF) nr. 1367/2006 ikke bygge på nye anbringender eller beviser, der ikke fremgår af anmodningen om intern prøvelse, idet det begrundelseskrav, der er fastsat i artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1367/2006, ellers ville blive frataget sin effektive virkning, og genstanden for den procedure, der indledes ved denne anmodning, ville blive ændret

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(12d)

Anvendelsesområdet for prøvelsesprocedurer inden for rammerne af forordning (EF) nr. 1367/2006 bør dække både den materielle og processuelle lovlighed af den anfægtede forvaltningsakt. I overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis kan søgsmål under artikel 263, stk. 4, i TEUF og artikel 12 i forordning (EF) nr. 1367/2006 ikke bygge på nye anbringender eller beviser, der ikke fremgår af anmodningen om intern prøvelse, idet det begrundelseskrav, der er fastsat i artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1367/2006, ellers ville blive frataget sin effektive virkning, og genstanden for den procedure, der indledes ved denne anmodning, ville blive ændret

   (1a)

  .

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Retsakter, der er vedtaget af medlemsstaternes offentlige myndigheder, herunder nationale gennemførelsesforanstaltninger, der er vedtaget på medlemsstatsplan, og som er påkrævede ifølge en ikke-lovgivningsmæssig retsakt i henhold til EU-retten, falder ikke ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1367/2006 i overensstemmelse med traktaterne og princippet om de nationale domstoles autonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Retsakter, der er vedtaget af medlemsstaternes offentlige myndigheder, herunder nationale gennemførelsesforanstaltninger, der er vedtaget på medlemsstatsplan, og som er påkrævede ifølge en ikke-lovgivningsmæssig retsakt i henhold til EU-retten, falder ikke ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1367/2006 i overensstemmelse med traktaterne og princippet om de nationale domstoles autonomi.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), navnlig retten til god forvaltning (artikel 41) og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (artikel 47). Denne forordning bidrager til en effektiv anvendelse af EU's system for administrativ prøvelse og domstolsprøvelse, og dermed styrker den anvendelsen af chartrets artikel 41 og 47 og bidrager til at opretholde retsstatsprincippet, der er knæsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), navnlig retten til god forvaltning (artikel 41) og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (artikel 47). Denne forordning bidrager til en effektiv anvendelse af EU's system for administrativ prøvelse og domstolsprøvelse, og dermed styrker den anvendelsen af chartrets artikel 41 og 47 og bidrager til at opretholde retsstatsprincippet, der er knæsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU).

| (14) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), navnlig
  princippet om miljøbeskyttelse (artikel 37),
  retten til god forvaltning (artikel 41) og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (artikel 47). Denne forordning bidrager til en effektiv anvendelse af EU's system for administrativ prøvelse og domstolsprøvelse
  på miljøområdet
  , og dermed styrker den anvendelsen af chartrets artikel
  37,
  41 og 47 og bidrager til at opretholde retsstatsprincippet, der er knæsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). |
| --- | --- |

(14)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), navnlig
  princippet om miljøbeskyttelse (artikel 37),
  retten til god forvaltning (artikel 41) og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (artikel 47). Denne forordning bidrager til en effektiv anvendelse af EU's system for administrativ prøvelse og domstolsprøvelse
  på miljøområdet
  , og dermed styrker den anvendelsen af chartrets artikel
  37,
  41 og 47 og bidrager til at opretholde retsstatsprincippet, der er knæsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU).

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 2 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | »forvaltningsakt«: enhver ikke-lovgivningsmæssig retsakt vedtaget af en EU-institution eller et EU-organ, som har
  juridisk bindende
  og ekstern virkning, og som indeholder bestemmelser, der
  som følge af deres virkning
  kan være i strid med miljølovgivningen som defineret i artikel 2, stk. 1, litra f)
  , undtagen de bestemmelser i denne retsakt, for hvilke EU-lovgivningen udtrykkeligt kræver gennemførelsesforanstaltninger på EU-niveau eller nationalt niveau
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

g)

»forvaltningsakt«: enhver ikke-lovgivningsmæssig retsakt vedtaget af en EU-institution eller et EU-organ, som har
  juridisk bindende
  og ekstern virkning, og som indeholder bestemmelser, der
  som følge af deres virkning
  kan være i strid med miljølovgivningen som defineret i artikel 2, stk. 1, litra f)
  , undtagen de bestemmelser i denne retsakt, for hvilke EU-lovgivningen udtrykkeligt kræver gennemførelsesforanstaltninger på EU-niveau eller nationalt niveau
  .

| g) | »forvaltningsakt«: enhver ikke-lovgivningsmæssig retsakt vedtaget af en EU-institution eller et EU-organ, som har
  retsvirkning
  og ekstern virkning, og som indeholder bestemmelser, der kan være i strid med miljølovgivningen som defineret i artikel 2, stk. 1, litra f)
  ; forvaltningsakter omfatter ikke retsakter, der er vedtaget af medlemsstaternes offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

g)

»forvaltningsakt«: enhver ikke-lovgivningsmæssig retsakt vedtaget af en EU-institution eller et EU-organ, som har
  retsvirkning
  og ekstern virkning, og som indeholder bestemmelser, der kan være i strid med miljølovgivningen som defineret i artikel 2, stk. 1, litra f)
  ; forvaltningsakter omfatter ikke retsakter, der er vedtaget af medlemsstaternes offentlige myndigheder.

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 2 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Artikel 2, stk. 2, affattes således: |

Gældende ordlyd

Ændring

1a.

2.   Forvaltningsakter og administrative undladelser omfatter ikke en fællesskabsinstitutions eller et fællesskabsorgans foranstaltninger eller undladelser, når det handler i egenskab af administrativ prøvelsesinstans
  , f.eks.
  i medfør af:

»2.   Forvaltningsakter og administrative undladelser omfatter ikke en fællesskabsinstitutions eller et fællesskabsorgans foranstaltninger eller undladelser, når det handler i egenskab af administrativ prøvelsesinstans i medfør af:"

| a) | traktatens artikel 81, 82
  , 86 og 87
  (
  konkurrenceregler
  ) |
| --- | --- |

a)

traktatens artikel 81, 82
  , 86 og 87
  (
  konkurrenceregler
  )

, 86 og 87

konkurrenceregler

| a) | traktatens artikel 81
  og
  82
  [artikel 101 og 102 i TEUF]
  (
  herunder fusionsregler
  ) |
| --- | --- |

a)

traktatens artikel 81
  og
  82
  [artikel 101 og 102 i TEUF]
  (
  herunder fusionsregler
  )

og

[artikel 101 og 102 i TEUF]

herunder fusionsregler

| b) | traktatens artikel 226 og 228 (traktatbrudssager) |
| --- | --- |

b)

traktatens artikel 226 og 228 (traktatbrudssager)

| b) | traktatens artikel 226 og 228
  [artikel 258 og 260 i TEUF]
  (traktatbrudssager) |
| --- | --- |

b)

traktatens artikel 226 og 228
  [artikel 258 og 260 i TEUF]
  (traktatbrudssager)

[artikel 258 og 260 i TEUF]

| c) | traktatens artikel 195 (ombudsmandssager) |
| --- | --- |

c)

traktatens artikel 195 (ombudsmandssager)

| c) | traktatens artikel 195
  [artikel 228 i TEUF]
  (ombudsmandssager) |
| --- | --- |

c)

traktatens artikel 195
  [artikel 228 i TEUF]
  (ombudsmandssager)

[artikel 228 i TEUF]

| d) | traktatens artikel 280 (sager ved Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)). |
| --- | --- |

d)

traktatens artikel 280 (sager ved Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)).

| d) | traktatens artikel 280
  [artikel 325 i TEUF]
  (sager ved Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)). |
| --- | --- |

d)

traktatens artikel 280
  [artikel 325 i TEUF]
  (sager ved Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)).

[artikel 325 i TEUF]

| da) | artikel 86 og 87 [artikel 106 og 107 i TEUF] (konkurrenceregler) indtil den ... [18 måneder efter vedtagelsen af denne forordning]. |
| --- | --- |

da)

da)

artikel 86 og 87 [artikel 106 og 107 i TEUF] (konkurrenceregler) indtil den ... [18 måneder efter vedtagelsen af denne forordning].

artikel 86 og 87 [artikel 106 og 107 i TEUF] (konkurrenceregler) indtil den ... [18 måneder efter vedtagelsen af denne forordning].

| db) | Senest den ... [18 måneder efter datoen for vedtagelsen af denne forordning] vedtager Kommissionen retningslinjer for at lette vurderingen af, om statsstøtte er forenelig med de relevante bestemmelser i EU-retten på miljøområdet, herunder om de oplysninger, som medlemsstaterne skal indsende, når de anmelder statsstøtte til Kommissionen.« |
| --- | --- |

db)

db)

Senest den ... [18 måneder efter datoen for vedtagelsen af denne forordning] vedtager Kommissionen retningslinjer for at lette vurderingen af, om statsstøtte er forenelig med de relevante bestemmelser i EU-retten på miljøområdet, herunder om de oplysninger, som medlemsstaterne skal indsende, når de anmelder statsstøtte til Kommissionen.«

Senest den ... [18 måneder efter datoen for vedtagelsen af denne forordning] vedtager Kommissionen retningslinjer for at lette vurderingen af, om statsstøtte er forenelig med de relevante bestemmelser i EU-retten på miljøområdet, herunder om de oplysninger, som medlemsstaterne skal indsende, når de anmelder statsstøtte til Kommissionen.«

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 4 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b. | Artikel 4, stk. 2, affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1b.

1b.

Artikel 4, stk. 2, affattes således:

2.   De miljøoplysninger, som skal stilles til rådighed og formidles, ajourføres i relevant omfang. Ud over de dokumenter, der er omhandlet i artikel 12, stk. 2 og 3, og i artikel 13, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001,
  omfatter
  databaserne eller registrene
  følgende
  :

»2.   De miljøoplysninger, som skal stilles til rådighed og formidles, ajourføres i relevant omfang. Ud over de dokumenter, der er omhandlet i artikel 12, stk. 2 og 3, og i artikel 13, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001,
  skal følgende inkluderes i
  databaserne eller registrene
  , så snart disse er blevet konsolideret
  :

| a) | internationale traktater, konventioner eller aftaler og
  fællesskabslovgivning
  om eller vedrørende miljøet samt politikker, planer og programmer på miljøområdet |
| --- | --- |

a)

internationale traktater, konventioner eller aftaler og
  fællesskabslovgivning
  om eller vedrørende miljøet samt politikker, planer og programmer på miljøområdet

fællesskabslovgivning

| a) | internationale traktater, konventioner eller aftaler og
  EU-lovgivning
  om eller vedrørende miljøet samt politikker, planer og programmer på miljøområdet |
| --- | --- |

a)

internationale traktater, konventioner eller aftaler og
  EU-lovgivning
  om eller vedrørende miljøet samt politikker, planer og programmer på miljøområdet

EU-lovgivning

| aa) | medlemsstaternes holdninger som udtrykt i beslutningsprocesser, der fører til vedtagelsen af EU-lovgivning og forvaltningsakter på eller vedrørende miljøområdet |
| --- | --- |

aa)

aa)

medlemsstaternes holdninger som udtrykt i beslutningsprocesser, der fører til vedtagelsen af EU-lovgivning og forvaltningsakter på eller vedrørende miljøområdet

medlemsstaternes holdninger som udtrykt i beslutningsprocesser, der fører til vedtagelsen af EU-lovgivning og forvaltningsakter på eller vedrørende miljøområdet

| b) | statusrapporter om implementeringen af de i litra a) omhandlede tekster, når de er udarbejdet eller opbevares i elektronisk form af
  fællesskabsinstitutioner
  eller
  -organer |
| --- | --- |

b)

statusrapporter om implementeringen af de i litra a) omhandlede tekster, når de er udarbejdet eller opbevares i elektronisk form af
  fællesskabsinstitutioner
  eller
  -organer

fællesskabsinstitutioner

-organer

| b) | statusrapporter om implementeringen af de i litra a) omhandlede tekster, når de er udarbejdet eller opbevares i elektronisk form af
  EU-institutioner
  eller
  EU-organer |
| --- | --- |

b)

statusrapporter om implementeringen af de i litra a) omhandlede tekster, når de er udarbejdet eller opbevares i elektronisk form af
  EU-institutioner
  eller
  EU-organer

EU-institutioner

EU-organer

| c) | skridt taget i procedurer for overtrædelse af fællesskabslovgivningen fra tidspunktet for den begrundede udtalelse i henhold til traktatens artikel 
  226
  , stk. 1 |
| --- | --- |

c)

skridt taget i procedurer for overtrædelse af fællesskabslovgivningen fra tidspunktet for den begrundede udtalelse i henhold til traktatens artikel 
  226
  , stk. 1

226

| c) | skridt taget i procedurer for overtrædelse af fællesskabslovgivningen fra tidspunktet for den begrundede udtalelse i henhold til traktatens artikel
  258
  , stk. 1, |
| --- | --- |

c)

skridt taget i procedurer for overtrædelse af fællesskabslovgivningen fra tidspunktet for den begrundede udtalelse i henhold til traktatens artikel
  258
  , stk. 1,

258

| d) | rapporter om miljøets tilstand som omhandlet i stk. 4 |
| --- | --- |

d)

rapporter om miljøets tilstand som omhandlet i stk. 4

| d) | rapporter om miljøets tilstand som omhandlet i stk. 4 |
| --- | --- |

d)

rapporter om miljøets tilstand som omhandlet i stk. 4

| e) | data eller oversigter over data fra overvågning af aktiviteter, der påvirker eller vil kunne påvirke miljøet |
| --- | --- |

e)

data eller oversigter over data fra overvågning af aktiviteter, der påvirker eller vil kunne påvirke miljøet

| e) | data eller oversigter over data fra overvågning af aktiviteter, der påvirker eller vil kunne påvirke miljøet |
| --- | --- |

e)

data eller oversigter over data fra overvågning af aktiviteter, der påvirker eller vil kunne påvirke miljøet

| f) | tilladelser, som kan have væsentlig indvirkning på miljøet, og miljøaftaler eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes |
| --- | --- |

f)

tilladelser, som kan have væsentlig indvirkning på miljøet, og miljøaftaler eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes

| f) | tilladelser, som kan have væsentlig indvirkning på miljøet, og miljøaftaler eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes |
| --- | --- |

f)

tilladelser, som kan have væsentlig indvirkning på miljøet, og miljøaftaler eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes

| g) | miljøkonsekvens- og risikovurderinger vedrørende miljøelementer eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes. |
| --- | --- |

g)

miljøkonsekvens- og risikovurderinger vedrørende miljøelementer eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes.

| g) | miljøkonsekvens- og risikovurderinger vedrørende miljøelementer eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes.« |
| --- | --- |

g)

miljøkonsekvens- og risikovurderinger vedrørende miljøelementer eller en henvisning til det sted, hvor oplysningerne kan rekvireres eller findes.«

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra a

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 10 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Enhver ikke-statslig organisation, der opfylder kriterierne i artikel 11, kan indgive anmodning om intern prøvelse til den EU-institution eller det EU-organ, som har vedtaget en forvaltningsakt, eller, i tilfælde af en påstået administrativ undladelse, burde have vedtaget en sådan forvaltningsakt, med den begrundelse, at en sådan forvaltningsakt eller undladelse er i strid med miljølovgivningen. | Enhver ikke-statslig organisation
  eller medlemmer af offentligheden
  , der opfylder kriterierne i artikel 11, kan indgive anmodning om intern prøvelse til den EU-institution eller det EU-organ, som har vedtaget en forvaltningsakt, eller, i tilfælde af en påstået administrativ undladelse, burde have vedtaget en sådan forvaltningsakt, med den begrundelse, at en sådan forvaltningsakt eller undladelse er i strid med miljølovgivningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Enhver ikke-statslig organisation, der opfylder kriterierne i artikel 11, kan indgive anmodning om intern prøvelse til den EU-institution eller det EU-organ, som har vedtaget en forvaltningsakt, eller, i tilfælde af en påstået administrativ undladelse, burde have vedtaget en sådan forvaltningsakt, med den begrundelse, at en sådan forvaltningsakt eller undladelse er i strid med miljølovgivningen.

Enhver ikke-statslig organisation
  eller medlemmer af offentligheden
  , der opfylder kriterierne i artikel 11, kan indgive anmodning om intern prøvelse til den EU-institution eller det EU-organ, som har vedtaget en forvaltningsakt, eller, i tilfælde af en påstået administrativ undladelse, burde have vedtaget en sådan forvaltningsakt, med den begrundelse, at en sådan forvaltningsakt eller undladelse er i strid med miljølovgivningen.

eller medlemmer af offentligheden

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra a

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 10 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når en forvaltningsakt er en gennemførelsesforanstaltning på EU-niveau, der kræves i henhold til en anden ikke-lovgivningsmæssig retsakt, kan den ikke-statslige organisation ligeledes anmode om prøvelse af den bestemmelse i den ikke-lovgivningsmæssige retsakt, for hvilken den pågældende gennemførelsesforanstaltning er krævet, når den anmoder om prøvelse af nævnte gennemførelsesforanstaltning. | Når en forvaltningsakt er en gennemførelsesforanstaltning på EU-niveau, der kræves i henhold til en anden ikke-lovgivningsmæssig retsakt, kan den ikke-statslige organisation
  eller medlemmer af offentligheden, der opfylder kriterierne i artikel 11,
  ligeledes anmode om prøvelse af den bestemmelse i den ikke-lovgivningsmæssige retsakt, for hvilken den pågældende gennemførelsesforanstaltning er krævet, når den anmoder om prøvelse af nævnte gennemførelsesforanstaltning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når en forvaltningsakt er en gennemførelsesforanstaltning på EU-niveau, der kræves i henhold til en anden ikke-lovgivningsmæssig retsakt, kan den ikke-statslige organisation ligeledes anmode om prøvelse af den bestemmelse i den ikke-lovgivningsmæssige retsakt, for hvilken den pågældende gennemførelsesforanstaltning er krævet, når den anmoder om prøvelse af nævnte gennemførelsesforanstaltning.

Når en forvaltningsakt er en gennemførelsesforanstaltning på EU-niveau, der kræves i henhold til en anden ikke-lovgivningsmæssig retsakt, kan den ikke-statslige organisation
  eller medlemmer af offentligheden, der opfylder kriterierne i artikel 11,
  ligeledes anmode om prøvelse af den bestemmelse i den ikke-lovgivningsmæssige retsakt, for hvilken den pågældende gennemførelsesforanstaltning er krævet, når den anmoder om prøvelse af nævnte gennemførelsesforanstaltning.

eller medlemmer af offentligheden, der opfylder kriterierne i artikel 11,

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 — litra a

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   EU-institutionen eller -organet som omhandlet i stk. 1 behandler enhver sådan anmodning, medmindre den er klart ubegrundet. EU-institutionen eller -organet giver et begrundet skriftligt svar hurtigst muligt og senest 16 uger efter modtagelsen af anmodningen." | 2.   EU-institutionen eller -organet som omhandlet i stk. 1 behandler enhver sådan anmodning, medmindre den er klart ubegrundet.
  Såfremt en EU-institution eller et EU-organ modtager flere anmodninger om prøvelse af den samme handling eller undladelse med den samme begrundelse, kan institutionen eller organet beslutte at kombinere anmodningerne og behandle dem under ét. I givet fald giver EU-institutionen eller -organet hurtigst muligt meddelelse om denne afgørelse til alle, der har anmodet om intern prøvelse af den samme handling eller undladelse. Senest fire uger efter indgivelsen af en sådan anmodning kan tredjeparter, der er direkte berørt af anmodningen, fremsætte bemærkninger til den pågældende EU-institution eller det pågældende EU-organ
  . EU-institutionen eller -organet giver et begrundet skriftligt svar hurtigst muligt og senest 16 uger efter modtagelsen af anmodningen." |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   EU-institutionen eller -organet som omhandlet i stk. 1 behandler enhver sådan anmodning, medmindre den er klart ubegrundet. EU-institutionen eller -organet giver et begrundet skriftligt svar hurtigst muligt og senest 16 uger efter modtagelsen af anmodningen."

2.   EU-institutionen eller -organet som omhandlet i stk. 1 behandler enhver sådan anmodning, medmindre den er klart ubegrundet.
  Såfremt en EU-institution eller et EU-organ modtager flere anmodninger om prøvelse af den samme handling eller undladelse med den samme begrundelse, kan institutionen eller organet beslutte at kombinere anmodningerne og behandle dem under ét. I givet fald giver EU-institutionen eller -organet hurtigst muligt meddelelse om denne afgørelse til alle, der har anmodet om intern prøvelse af den samme handling eller undladelse. Senest fire uger efter indgivelsen af en sådan anmodning kan tredjeparter, der er direkte berørt af anmodningen, fremsætte bemærkninger til den pågældende EU-institution eller det pågældende EU-organ
  . EU-institutionen eller -organet giver et begrundet skriftligt svar hurtigst muligt og senest 16 uger efter modtagelsen af anmodningen."

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 11 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | I artikel 11 indsættes følgende stykke: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

I artikel 11 indsættes følgende stykke:

»1a.
     
  En anmodning om intern prøvelse i overensstemmelse med artikel 10 kan også fremsættes af medlemmer af offentligheden, der påviser en tilstrækkelig interesse eller krænkelse af en rettighed, jf. stk. 2 nedenfor.«

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 b (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 b (nyt)

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 11 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b. | Artikel 11, stk. 2, affattes således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2b.

2b.

Artikel 11, stk. 2, affattes således:

2.   Kommissionen vedtager de bestemmelser, der er nødvendige for at sikre en gennemsigtig og konsekvent anvendelse af de kriterier, der er anført i stk. 1.

»2.   Kommissionen vedtager de bestemmelser, der er nødvendige for at sikre en gennemsigtig og konsekvent anvendelse af de kriterier, der er anført i stk. 1
  og 1a
  .
  Senest den ... [18 måneder efter vedtagelsen af denne forordning] vedtager Kommissionen en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 12a, der præciserer de kriterier, som medlemmer af offentligheden, jf. denne artikels stk. 1a, skal opfylde. Kommissionen tager anvendelsen af disse kriterier op til revision mindst hvert tredje år og ændrer, hvor det er relevant, den delegerede retsakt for at sikre en effektiv udøvelse af den ret, der er tillagt medlemmer af offentligheden, jf. stk. 1a.

De kriterier, der er fastsat i den delegerede retsakt, der vedtages i henhold til dette stykke, skal:

De kriterier, der er fastsat i den delegerede retsakt, der vedtages i henhold til dette stykke, skal:

| a) | sikre effektiv adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med Århuskonventionens overordnede mål |
| --- | --- |

a)

a)

sikre effektiv adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med Århuskonventionens overordnede mål

sikre effektiv adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med Århuskonventionens overordnede mål

| b) | kræve, at en anmodning fremsættes af medlemmer af offentligheden fra forskellige medlemsstater, når det drejer sig om en EU-retsakt eller undladelse, der berører offentligheden i mere end én medlemsstat |
| --- | --- |

b)

b)

kræve, at en anmodning fremsættes af medlemmer af offentligheden fra forskellige medlemsstater, når det drejer sig om en EU-retsakt eller undladelse, der berører offentligheden i mere end én medlemsstat

kræve, at en anmodning fremsættes af medlemmer af offentligheden fra forskellige medlemsstater, når det drejer sig om en EU-retsakt eller undladelse, der berører offentligheden i mere end én medlemsstat

| c) | være af en sådan art, at det er muligt at undgå actio popularis, herunder ved at sikre, at medlemmer af offentligheden, når de skal påvise tilstrækkelig interesse eller krænkelse af en rettighed, skal bevise, at de er direkte berørt i forhold til den brede offentlighed |
| --- | --- |

c)

c)

være af en sådan art, at det er muligt at undgå actio popularis, herunder ved at sikre, at medlemmer af offentligheden, når de skal påvise tilstrækkelig interesse eller krænkelse af en rettighed, skal bevise, at de er direkte berørt i forhold til den brede offentlighed

være af en sådan art, at det er muligt at undgå actio popularis, herunder ved at sikre, at medlemmer af offentligheden, når de skal påvise tilstrækkelig interesse eller krænkelse af en rettighed, skal bevise, at de er direkte berørt i forhold til den brede offentlighed

| d) | mindske den administrative byrde for EU-institutioner og -organer mest muligt.
  « |
| --- | --- |

d)

d)

mindske den administrative byrde for EU-institutioner og -organer mest muligt.
  «

mindske den administrative byrde for EU-institutioner og -organer mest muligt.

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 c (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 c (nyt)

Forordning (EF) nr. 1367/2006/EF

Artikel 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2c. | Følgende artikel indsættes: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2c.

2c.

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 11a

Offentligt register over anmodninger om intern prøvelse

EU-institutioner og -organer opretter senest den 31. december 2021 et register over alle anmodninger, der opfylder de krav til behandling, der er fastsat i artikel 11, og over de ansøgere, der opfylder disse krav og har indgivet anmodningerne. Dette register ajourføres regelmæssigt.«

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 d (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 d (nyt)

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 12 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 2d. | Artikel 12, stk. 1, ændres således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2d.

2d.

Artikel 12, stk. 1, ændres således:

1.   Den ikke-statslige organisation, som har indgivet anmodning om intern prøvelse i henhold til artikel 10, kan anlægge sag ved Domstolen i overensstemmelse med
  de relevante bestemmelser i traktaten
  .

»1.   
  Hvis
  den ikke-statslige organisation
  eller de medlemmer af offentligheden
  , som har indgivet en anmodning om intern prøvelse i henhold til artikel 10,
  vurderer, at en afgørelse fra en EU-institution eller et EU-organ som svar på denne anmodning er utilstrækkelig til at sikre overholdelsen af miljølovgivningen,
  kan
  de
  anlægge sag ved Domstolen i overensstemmelse med
  traktatens artikel 263 for at prøve den materielle og processuelle lovlighed af denne afgørelse
  .«

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 e (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 e (nyt)

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 12 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 2e. | Artikel 12, stk. 2, ændres således: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2e.

2e.

Artikel 12, stk. 2, ændres således:

2.   Undlader
  fællesskabsinstitutionen
  eller -organet at handle i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2 eller 3, kan den ikke-statslige organisation anlægge sag ved Domstolen i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i traktaten.

»2.   Undlader
  EU-institutionen
  eller -organet at handle i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2 eller 3, kan den ikke-statslige organisation
  eller de medlemmer af offentligheden, som har indgivet anmodningen om intern prøvelse i henhold til artikel 10,
  anlægge sag ved Domstolen i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i TEUF.«

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 f (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 f (nyt)

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 12 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2f. | Følgende stykke indsættes: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2f.

2f.

Følgende stykke indsættes:

»2a.
     
  Uden at dette påvirker Domstolens beføjelse til at fordele omkostningerne, skal det sikres, at retssager, der indledes i henhold til denne artikel, ikke er uoverkommeligt dyre. EU-institutioner og -organer som omhandlet i artikel 10, stk. 1, fremsætter kun rimelige krav til dækning af omkostninger.«

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 g (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2 g (nyt)

Forordning (EF) nr. 1367/2006

Artikel 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2g. | Følgende artikel indsættes: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2g.

2g.

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 12a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 11, stk. 2, tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 11, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden].

3.
     
  Den i artikel 11, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, og offentligheden i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 11, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0152/2021).

1

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

4

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

4

(1a)  
  Kommissionens meddelelse af 4. april 2019 med titlen »Revision af gennemførelsen af miljøreglerne 2019: Et Europa, der beskytter sine borgere og forbedrer deres livskvalitet« og Kommissionens meddelelse of 14. oktober 2020 om forbedret adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet i EU og medlemsstaterne
  .

1a

Kommissionens meddelelse af 4. april 2019 med titlen »Revision af gennemførelsen af miljøreglerne 2019: Et Europa, der beskytter sine borgere og forbedrer deres livskvalitet« og Kommissionens meddelelse of 14. oktober 2020 om forbedret adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet i EU og medlemsstaterne

(5)  
  Se konklusionerne
  fra komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionen
  i sag nr. ACCC/C/2008/32
  på https://
  www.unece.org/env/pp/compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html
  .

5

Se konklusionerne

i sag nr. ACCC/C/2008/32

www.unece.org/env/pp/compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html

(5)  
  Rådgivning
  fra komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionen
  ACCC/M/2017/3 og ACCC/C/2015/128 findes
  på https://
  unece
  .
  org/env/pp/cc/accc
  .
  m.2017.3_european-union og https://uneceorg/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
  .

5

Rådgivning

ACCC/M/2017/3 og ACCC/C/2015/128 findes

unece

org/env/pp/cc/accc

m.2017.3_european-union og https://uneceorg/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union

(1a)  
  Domstolens dom af 3. oktober 2013, Inuit Tapiriit Kanatami m.fl. mod Parlamentet og Rådet, sag C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, præmis 56.

1a

Domstolens dom af 3. oktober 2013, Inuit Tapiriit Kanatami m.fl. mod Parlamentet og Rådet, sag C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, præmis 56.

(1a)  
  Domstolens dom af 29. januar 2021, ClientEarth mod EIB, sag T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, præmis 149 og 153. Se også Domstolens dom i sag C-583/11 P, præmis 56.

1a

Domstolens dom af 29. januar 2021, ClientEarth mod EIB, sag T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, præmis 149 og 153. Se også Domstolens dom i sag C-583/11 P, præmis 56.

(1b)  
  Domstolens dom af 10. december 1957, Usines à tubes de la Sarre mod Den Høje Myndighed, forenede sager 1/57 og 14/57 , ECLI:EU:C:1957:13, s. 114; dom af 31. marts 1971, Kommissionen mod Rådet, sag 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, præmis 42; dom af 16. juni 1993, Frankrig mod Kommissionen, sag C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, præmis 9; dom af 20. marts 1997, Frankrig mod Kommissionen, sag C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, præmis 22; og dom af 13. oktober 2011, Deutsche Post og Tyskland mod Kommissionen, forenede sager C-463/10 P og C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, præmis 36.

1b

Domstolens dom af 10. december 1957, Usines à tubes de la Sarre mod Den Høje Myndighed, forenede sager 1/57 og 14/57 , ECLI:EU:C:1957:13, s. 114; dom af 31. marts 1971, Kommissionen mod Rådet, sag 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, præmis 42; dom af 16. juni 1993, Frankrig mod Kommissionen, sag C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, præmis 9; dom af 20. marts 1997, Frankrig mod Kommissionen, sag C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, præmis 22; og dom af 13. oktober 2011, Deutsche Post og Tyskland mod Kommissionen, forenede sager C-463/10 P og C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, præmis 36.

(1a)  
  Domstolens dom af 12. november 2019, sag C-261/18, Kommissionen mod Irland, ECLI:EU:C:2019:955.

1a

Domstolens dom af 12. november 2019, sag C-261/18, Kommissionen mod Irland, ECLI:EU:C:2019:955.

(6)  Domstolens dom af 12. september 2019 i sag nr. C-82/17 P, TestBioTech mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2019:719, præmis 69.

6

(6)  Domstolens dom af 12. september 2019 i sag nr. C-82/17 P, TestBioTech mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2019:719, præmis 69,
  og dommen i sag T-9/19
  .

6

og dommen i sag T-9/19

(1a)  
  Domstolens dom af 22. september 2020, Østrig mod Kommissionen, sag C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

1a

Domstolens dom af 22. september 2020, Østrig mod Kommissionen, sag C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

(1a)  
  Domstolens dom i sag C-82/17 P, præmis 39.

1a

Domstolens dom i sag C-82/17 P, præmis 39.

---

| 12.1.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 15/290 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 15/290

---

P9_TA(2021)0258

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder: interimsbetænkning

Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (COM(2020)0225 — 2020/0112R(APP))

(2022/C 15/47)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (COM(2020)0225), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (COM(2020)0225),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 352, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 352,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 af 15. februar 2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (1) (FRA-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 af 15. februar 2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (1) (FRA-forordningen),

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, artikel 2, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, og til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, artikel 2, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, og til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen af 19. juli 2012 om decentraliserede agenturer og den fælles tilgang, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen af 19. juli 2012 om decentraliserede agenturer og den fælles tilgang,

| — | der henviser til undersøgelsen »Styrkelse af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder — Revision af forordningen om Agenturet for Grundlæggende Rettigheder«, som blev offentliggjort af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender i maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen »Styrkelse af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder — Revision af forordningen om Agenturet for Grundlæggende Rettigheder«, som blev offentliggjort af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender i maj 2020,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 5,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0058/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0058/2021),

| A. | der henviser til, at forslaget til Rådets forordning udgør et skridt fremad med hensyn til at gøre arbejdet i Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA) mere effektivt generelt ved at sætte agenturet i stand til at agere fuldt ud på alle Unionens kompetenceområder og ved at præcisere dets opgaver og arbejdsmetoder, samtidig med at proportionalitetsprincippet og nærhedsprincippet respekteres; der henviser til, at det er beklageligt, at retsgrundlaget for dette i øjeblikket kræver enstemmighed i Rådet og Parlamentets godkendelse, hvilket betyder, at Parlamentets deltagelse i reformen er begrænset; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til Rådets forordning udgør et skridt fremad med hensyn til at gøre arbejdet i Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA) mere effektivt generelt ved at sætte agenturet i stand til at agere fuldt ud på alle Unionens kompetenceområder og ved at præcisere dets opgaver og arbejdsmetoder, samtidig med at proportionalitetsprincippet og nærhedsprincippet respekteres; der henviser til, at det er beklageligt, at retsgrundlaget for dette i øjeblikket kræver enstemmighed i Rådet og Parlamentets godkendelse, hvilket betyder, at Parlamentets deltagelse i reformen er begrænset;

| B. | der henviser til, at FRA yder et vigtigt bidrag til opretholdelsen af de grundlæggende rettigheder og som et uafhængigt og fuldgyldigt EU-agentur og overvågningsorgan for grundlæggende rettigheder bør styrkes yderligere med henblik på at fremme og forsvare de grundlæggende rettigheder så effektivt som muligt, samtidig med at det søger dialog gennem aktiv inddragelse af civilsamfundet, herunder advokatsammenslutninger, faglige organisationer, dommere og advokater; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at FRA yder et vigtigt bidrag til opretholdelsen af de grundlæggende rettigheder og som et uafhængigt og fuldgyldigt EU-agentur og overvågningsorgan for grundlæggende rettigheder bør styrkes yderligere med henblik på at fremme og forsvare de grundlæggende rettigheder så effektivt som muligt, samtidig med at det søger dialog gennem aktiv inddragelse af civilsamfundet, herunder advokatsammenslutninger, faglige organisationer, dommere og advokater;

| C. | der henviser til, at EU's ambitioner om at udvikle en stærkere ekstern dimension bør afspejles i den videre inddragelse af FRA i overvågningen og kontrollen af Unionens og dens medlemsstaters handlinger og aktiviteter inden for alle aspekter af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's ambitioner om at udvikle en stærkere ekstern dimension bør afspejles i den videre inddragelse af FRA i overvågningen og kontrollen af Unionens og dens medlemsstaters handlinger og aktiviteter inden for alle aspekter af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik;

| D. | der henviser til, at det i en globaliseret verden er afgørende at garantere tilstrækkelig beskyttelse af de grundlæggende rettigheder gennem internationalt samarbejde med tredjelande; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i en globaliseret verden er afgørende at garantere tilstrækkelig beskyttelse af de grundlæggende rettigheder gennem internationalt samarbejde med tredjelande;

| E. | der henviser til, at man kun kan opnå tillid og forbedre den blandt EU-borgerne til politiets og de retlige myndigheders arbejde, når Unionens og medlemsstaternes handlinger og aktiviteter på præcis, omhyggelig og konsekvent vis overvåges, kontrolleres og hurtigt bringes i overensstemmelse med forpligtelserne med hensyn til de grundlæggende rettigheder; og til, at FRA's aktiviteter inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed derfor er af allerstørste betydning, og at FRA's mandat derfor også bør omfatte områderne politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at man kun kan opnå tillid og forbedre den blandt EU-borgerne til politiets og de retlige myndigheders arbejde, når Unionens og medlemsstaternes handlinger og aktiviteter på præcis, omhyggelig og konsekvent vis overvåges, kontrolleres og hurtigt bringes i overensstemmelse med forpligtelserne med hensyn til de grundlæggende rettigheder; og til, at FRA's aktiviteter inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed derfor er af allerstørste betydning, og at FRA's mandat derfor også bør omfatte områderne politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager;

| F. | der henviser til, at FRA's arbejde med at forsvare grundlæggende rettigheder og udpege udfordringer, f.eks. børns rettigheder, migration (herunder ydre grænser), anvendelse af kunstig intelligens og nye teknologier, ligestilling mellem kønnene, kønsbaseret vold og kvinders rettigheder osv., er vigtigt i forhold til FRA's prioriteter og derfor er nødt til at blive anerkendt og støttet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at FRA's arbejde med at forsvare grundlæggende rettigheder og udpege udfordringer, f.eks. børns rettigheder, migration (herunder ydre grænser), anvendelse af kunstig intelligens og nye teknologier, ligestilling mellem kønnene, kønsbaseret vold og kvinders rettigheder osv., er vigtigt i forhold til FRA's prioriteter og derfor er nødt til at blive anerkendt og støttet;

| 1. | mener, at FRA's opgave, som består i dels at tilvejebringe oplysninger, bistand og ekspertise vedrørende grundlæggende rettigheder til de relevante institutioner, organer, kontorer og agenturer, dels at forsvare og beskytte de grundlæggende rettigheder i EU, er af største betydning, eftersom FRA overvåger den praktiske anvendelse af chartret på alle borgere i medlemsstaterne og dermed søger at sikre, at hver eneste borger behandles med værdighed, mens alle medlemsstater behandles på grundlag af lighed; understreger dets vigtige rolle som facilitator med hensyn til at støtte Unionen og dens medlemsstater, når der træffes foranstaltninger eller udstikkes en kurs for tiltag vedrørende grundlæggende rettigheder; understreger, at disse understøttende foranstaltninger kan antage forskellige former, herunder offentliggørelse af rapporter, der er faktabaserede, afbalancerede og tager en række forskellige kilder i betragtning; opfordrer Kommissionen og Rådet til systematisk at indarbejde de data, som FRA har fremlagt, i deres politikudformning, og forpligter sig til det samme mål; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver, at hadforbrydelser og hadefuld tale er et udbredt og presserende problem, tillige med forskelsbehandling af enhver grund såsom køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, kønsidentitet eller -udtryk, alder eller seksuel orientering; minder om, at et horisontalt og tværsektorielt perspektiv er afgørende for at beskytte de grundlæggende rettigheder for alle; advarer mod forøgelse og normalisering af hadefulde ytringer og forskellige former for racisme, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance, navnlig sigøjnerhad, antisemitisme, islamofobi og racisme mod sorte og farvede personer i mange medlemsstater, hvilket er blevet forværret af stigningen i ekstremistiske bevægelser og er tiltaget i onlinemiljøet, navnlig under covid-19-pandemien; fremhæver FRA's tilsagn om at bekæmpe enhver form for forskelsbehandling og opfordrer agenturet til at fortsætte sit arbejde med udviklingen hvad angår hadefuld tale og hadforbrydelser og til regelmæssigt at aflægge rapport om sagerne og de seneste tendenser; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bekræfter på ny sin vilje til at sætte FRA i stand til at arbejde inden for alle Unionens kompetenceområder og udfylde dets rolle som tildelt af EU-lovgiverne og derfor sin vilje til at udpege de principper og betingelser, som skal være opfyldt for eventuelt at give sit samtykke; beklager i denne forbindelse Parlamentets begrænsede deltagelse i FRA-reformen og understreger, at det foretrækker den almindelige lovgivningsprocedure; opfordrer Kommissionen til i lighed med andre RIA-agenturer at tildele FRA et tilstrækkeligt forhøjet budget, så det kan udfylde sin rolle til fulde; anerkender, at det er nødvendigt at forsyne FRA med passende specialiseret personale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Rådet til at tage hensyn til følgende overvejelser i forbindelse med ændring af FRA-forordningen:






  i) | Forordningens anvendelsesområde

  I overensstemmelse med de ændringer, der følger af Lissabontraktatens ikrafttræden, bør ordet »Fællesskabet« erstattes af ordet »Unionen« i hele forordningen — dette indebærer, at Unionens eller medlemsstaternes handlinger eller aktiviteter i forbindelse med eller inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik såvel som inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed bør være omfattet af FRA; i denne forbindelse bør det være klart, at FRA's mandat omfatter området politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager og spørgsmål vedrørende respekten for de grundlæggende rettigheder ved Unionens ydre grænser (i overensstemmelse med artikel 77 i TEUF) og også fokuserer på spørgsmål vedrørende gensidig anerkendelse af retsafgørelser og domme medlemsstaterne imellem; fremhæver FRA's vigtige rolle med hensyn til at levere værdifulde input og bidrag i forbindelse med procedurerne i henhold til artikel 7 i TEU og årsrapporten om retsstatsprincippet; mener, at FRA også fremover bør bidrage inden for rammerne af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generel ordning for konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (2); understreger i denne forbindelse FRA's rolle som et instrument til at forsvare principperne om demokrati, retsstatslighed og grundlæggende rettigheder, navnlig i en tid kendetegnet ved foruroligende autoritære tendenser; |
| --- | --- | --- |

4.

i)

Forordningens anvendelsesområde

I overensstemmelse med de ændringer, der følger af Lissabontraktatens ikrafttræden, bør ordet »Fællesskabet« erstattes af ordet »Unionen« i hele forordningen — dette indebærer, at Unionens eller medlemsstaternes handlinger eller aktiviteter i forbindelse med eller inden for rammerne af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik såvel som inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed bør være omfattet af FRA; i denne forbindelse bør det være klart, at FRA's mandat omfatter området politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager og spørgsmål vedrørende respekten for de grundlæggende rettigheder ved Unionens ydre grænser (i overensstemmelse med artikel 77 i TEUF) og også fokuserer på spørgsmål vedrørende gensidig anerkendelse af retsafgørelser og domme medlemsstaterne imellem; fremhæver FRA's vigtige rolle med hensyn til at levere værdifulde input og bidrag i forbindelse med procedurerne i henhold til artikel 7 i TEU og årsrapporten om retsstatsprincippet; mener, at FRA også fremover bør bidrage inden for rammerne af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generel ordning for konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (2); understreger i denne forbindelse FRA's rolle som et instrument til at forsvare principperne om demokrati, retsstatslighed og grundlæggende rettigheder, navnlig i en tid kendetegnet ved foruroligende autoritære tendenser;

| ii) | Samarbejde med tredjelande

  Observatørmedlemskab bør ikke begrænses til kandidatlande eller lande med en stabiliserings- og associeringsaftale, men bør være åbent for andre tredjelande såsom lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde/Den Europæiske Frihandelssammenslutning, Det Forenede Kongerige og — såfremt FRA's bestyrelse anser det for passende — lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik |
| --- | --- |

ii)

Samarbejde med tredjelande

Observatørmedlemskab bør ikke begrænses til kandidatlande eller lande med en stabiliserings- og associeringsaftale, men bør være åbent for andre tredjelande såsom lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde/Den Europæiske Frihandelssammenslutning, Det Forenede Kongerige og — såfremt FRA's bestyrelse anser det for passende — lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik

| iii) | Arbejdsområder

  Ud over bekæmpelse af racisme, fremmedhad og intolerance i forbindelse hermed, jf. artikel 5, stk. 2, litra b), i FRA-forordningen, og den mere generelle forpligtelse til at bekæmpe enhver form for forskelsbehandling og hadforbrydelse bør følgende arbejdsområder nævnes udtrykkeligt i den operationelle del af den nye forordning:
  bekæmpelse af sigøjnerhad, antisemitisme, islamofobi, racisme mod sorte og farvede personer, beskyttelse af rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og respekt for politiske eller andre anskuelser |
| --- | --- |

iii)

Arbejdsområder

Ud over bekæmpelse af racisme, fremmedhad og intolerance i forbindelse hermed, jf. artikel 5, stk. 2, litra b), i FRA-forordningen, og den mere generelle forpligtelse til at bekæmpe enhver form for forskelsbehandling og hadforbrydelse bør følgende arbejdsområder nævnes udtrykkeligt i den operationelle del af den nye forordning:

bekæmpelse af sigøjnerhad, antisemitisme, islamofobi, racisme mod sorte og farvede personer, beskyttelse af rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og respekt for politiske eller andre anskuelser

| iv) | Årlig og flerårig programmering

  Kommissionens forslag om at ophæve den nuværende femårige flerårige ramme bør der tages positivt imod med henblik på at ophøre med at fastsætte tematiske begrænsninger for hver femårsperiode og dermed sætte FRA i stand til at tilpasse sit arbejde og sit tematiske fokus til andre prioriteter, der måtte opstå; FRA bør udarbejde sin programmering i tæt samråd med dets nationale forbindelsesofficerer med henblik på at koordinere de vigtigste tematiske arbejdsområder med medlemsstaternes nationale myndigheder så godt og effektivt som muligt; udkastet til programmeringsdokument bør sendes til Rådets kompetente forberedende organ og Europa-Parlamentet til drøftelse, og på baggrund af resultatet af disse drøftelser skal direktøren for FRA forelægge udkastet til programmeringsdokument for FRA's bestyrelse med henblik på vedtagelse; |
| --- | --- |

iv)

Årlig og flerårig programmering

Kommissionens forslag om at ophæve den nuværende femårige flerårige ramme bør der tages positivt imod med henblik på at ophøre med at fastsætte tematiske begrænsninger for hver femårsperiode og dermed sætte FRA i stand til at tilpasse sit arbejde og sit tematiske fokus til andre prioriteter, der måtte opstå; FRA bør udarbejde sin programmering i tæt samråd med dets nationale forbindelsesofficerer med henblik på at koordinere de vigtigste tematiske arbejdsområder med medlemsstaternes nationale myndigheder så godt og effektivt som muligt; udkastet til programmeringsdokument bør sendes til Rådets kompetente forberedende organ og Europa-Parlamentet til drøftelse, og på baggrund af resultatet af disse drøftelser skal direktøren for FRA forelægge udkastet til programmeringsdokument for FRA's bestyrelse med henblik på vedtagelse;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at overveje en mere omfattende og ambitiøs revision af FRA-forordningen efter en grundig konsekvensanalyse og høringer af relevante interessenter med henblik på at styrke FRA's uafhængighed, produktivitet og effektivitet; opfordrer Rådet til at gøre sig overvejelser om sådanne forslag; opfordrer Kommissionen til med henblik på den fremtidige revision at tage særligt hensyn til følgende spørgsmål:






  i) | Bestyrelsen

  Som det er tilfældet med mange andre EU-agenturer, bør Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender have ret til at udnævne et yderligere medlem af agenturets bestyrelse; medlemmerne af bestyrelsen bør have ret til at blive genudnævnt én gang; der bør medtages et krav om kønsbalance i de organer, der er fastsat i FRA-forordningen; opfordrer FRA til at fortsætte sin praksis med at have mindst ét medlem af det videnskabelige udvalg med relevant ekspertise inden for ligestilling mellem kønnene |
| --- | --- | --- |

5.

i)

Bestyrelsen

Som det er tilfældet med mange andre EU-agenturer, bør Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender have ret til at udnævne et yderligere medlem af agenturets bestyrelse; medlemmerne af bestyrelsen bør have ret til at blive genudnævnt én gang; der bør medtages et krav om kønsbalance i de organer, der er fastsat i FRA-forordningen; opfordrer FRA til at fortsætte sin praksis med at have mindst ét medlem af det videnskabelige udvalg med relevant ekspertise inden for ligestilling mellem kønnene

| ii) | Uafhængig evaluering og gennemgang af FRA's aktiviteter

  Hvert femte år bør FRA's handlinger og aktiviteter underkastes en uafhængig ekstern evaluering, som ikke bestilles af Kommissionen; formålet med den uafhængige eksterne evaluering bør være at vurdere navnlig virkningen, effektiviteten og produktiviteten af FRA's aktiviteter og resultater samt dets arbejdsmetoder; bestyrelsen skal gennemgå konklusionerne af evalueringerne som nævnt i artikel 30, stk. 3, i FRA-forordningen og om nødvendigt rette henstillinger til Kommissionen om ændringer af agenturet, dets arbejdsmetoder og beføjelser; Kommissionen sender evalueringsrapporterne og henstillingerne til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og offentliggør dem; efter at have vurderet evalueringsrapporten og henstillingerne kan Kommissionen fremsætte de forslag til ændringer til denne forordning, som den måtte finde nødvendige |
| --- | --- |

ii)

Uafhængig evaluering og gennemgang af FRA's aktiviteter

Hvert femte år bør FRA's handlinger og aktiviteter underkastes en uafhængig ekstern evaluering, som ikke bestilles af Kommissionen; formålet med den uafhængige eksterne evaluering bør være at vurdere navnlig virkningen, effektiviteten og produktiviteten af FRA's aktiviteter og resultater samt dets arbejdsmetoder; bestyrelsen skal gennemgå konklusionerne af evalueringerne som nævnt i artikel 30, stk. 3, i FRA-forordningen og om nødvendigt rette henstillinger til Kommissionen om ændringer af agenturet, dets arbejdsmetoder og beføjelser; Kommissionen sender evalueringsrapporterne og henstillingerne til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og offentliggør dem; efter at have vurderet evalueringsrapporten og henstillingerne kan Kommissionen fremsætte de forslag til ændringer til denne forordning, som den måtte finde nødvendige

| iii) | Opgaver

  På anmodning af Rådet, Kommissionen eller Parlamentet bør FRA kunne gennemføre navnlig uafhængig videnskabelig forskning, undersøgelser og indledende undersøgelser og gennemførlighedsundersøgelser og udarbejde og offentliggøre konklusioner og udtalelser om specifikke tematiske emner, herunder landespecifikke vurderinger og udtalelser om lovgivningsmæssige forslag på forskellige stadier af lovgivningsprocessen og om procedurer inden for rammerne af artikel 7 i TEU; dette bør også være muligt på initiativ af FRA og ikke kun efter anmodning fra en EU-institution; desuden bør de enkelte medlemsstater eller en gruppe af medlemsstater have initiativret; FRA's aktive rolle i den fremtidige EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder bør medtages i bestemmelserne som et organ, der i samarbejde med et panel af uafhængige eksperter identificerer den vigtigste positive og negative udvikling i hver medlemsstat på en upartisk måde og bidrager til bl.a. udarbejdelsen af Kommissionens årsberetning; |
| --- | --- |

iii)

Opgaver

På anmodning af Rådet, Kommissionen eller Parlamentet bør FRA kunne gennemføre navnlig uafhængig videnskabelig forskning, undersøgelser og indledende undersøgelser og gennemførlighedsundersøgelser og udarbejde og offentliggøre konklusioner og udtalelser om specifikke tematiske emner, herunder landespecifikke vurderinger og udtalelser om lovgivningsmæssige forslag på forskellige stadier af lovgivningsprocessen og om procedurer inden for rammerne af artikel 7 i TEU; dette bør også være muligt på initiativ af FRA og ikke kun efter anmodning fra en EU-institution; desuden bør de enkelte medlemsstater eller en gruppe af medlemsstater have initiativret; FRA's aktive rolle i den fremtidige EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder bør medtages i bestemmelserne som et organ, der i samarbejde med et panel af uafhængige eksperter identificerer den vigtigste positive og negative udvikling i hver medlemsstat på en upartisk måde og bidrager til bl.a. udarbejdelsen af Kommissionens årsberetning;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 53 af 22.2.2007, s. 1.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

---