# Az Európai Unió C 504/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 504 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. december 14. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 504

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. december 14.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 504/01 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusában elért eredményekről | 1 |
| 2021/C 504/02 | A Tanács állásfoglalása a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programról (2021–2030) | 9 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 504/03 | A Tanács ajánlása (2021. november 29.) a magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről | 21 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2021/C 504/01

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusában elért eredményekről

1

2021/C 504/02

A Tanács állásfoglalása a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programról (2021–2030)

9

AJÁNLÁSOK

Tanács

2021/C 504/03

A Tanács ajánlása (2021. november 29.) a magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről

21

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 504/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  ) | 30 |
| 2021/C 504/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  ) | 31 |
| 2021/C 504/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  ) | 32 |
| 2021/C 504/07 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 504/08 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  ) | 34 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 504/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV) (
  1
  )

1

30

2021/C 504/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10489 – BAXTER / HILL-ROM) (
  1
  )

1

31

2021/C 504/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10439 – DP WORLD / SYNCREON) (
  1
  )

1

32

2021/C 504/07

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT) (
  1
  )

1

33

2021/C 504/08

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI) (
  1
  )

1

34

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 504/09 | Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek részére | 35 |
| 2021/C 504/10 | Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2196 tanácsi határozattal módosított 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és az (EU) 2021/2193 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére | 36 |
| 2021/C 504/11 | Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 37 |
| 2021/C 504/12 | Értesítés a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2197 tanácsi határozattal módosított (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatban és a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2021/2195 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezet részére | 39 |
| 2021/C 504/13 | Értesítés a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatban és (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 40 |
| 2021/C 504/14 | Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2199 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, az (EU) 2021/2194 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére | 41 |
| 2021/C 504/15 | Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 42 |
| 2021/C 504/16 | Értesítés a (KKBP) 2021/2198 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott, a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozatban, valamint az (EU) 2021/2192 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személy részére | 43 |
| 2021/C 504/17 | Értesítés a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozatban és a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 44 |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 504/18 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. december 13. | 45 |
| | Számvevőszék |
| 2021/C 504/19 | Jelentés az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság 806/2014/EU rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében felmerülő függő kötelezettségekről a 2020. évi pénzügyi évre vonatkozóan | 46 |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 504/20 | Bizottsági közlemény az állami támogatások visszafizettetése esetén 2022.1.1.-jétől alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról
  (Közzétéve 794/2004/EK
  bizottsági rendelet 10. cikkének megfelelően.) | 47 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2021/C 504/09

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek részére

35

2021/C 504/10

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2196 tanácsi határozattal módosított 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és az (EU) 2021/2193 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

36

2021/C 504/11

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

37

2021/C 504/12

Értesítés a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2197 tanácsi határozattal módosított (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatban és a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2021/2195 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezet részére

39

2021/C 504/13

Értesítés a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatban és (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

40

2021/C 504/14

Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2199 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, az (EU) 2021/2194 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

41

2021/C 504/15

Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

42

2021/C 504/16

Értesítés a (KKBP) 2021/2198 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott, a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozatban, valamint az (EU) 2021/2192 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személy részére

43

2021/C 504/17

Értesítés a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozatban és a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

44

Európai Bizottság

2021/C 504/18

Euroátváltási árfolyamok — 2021. december 13.

45

Számvevőszék

2021/C 504/19

Jelentés az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság 806/2014/EU rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében felmerülő függő kötelezettségekről a 2020. évi pénzügyi évre vonatkozóan

46

Európai Bizottság

2021/C 504/20

Bizottsági közlemény az állami támogatások visszafizettetése esetén 2022.1.1.-jétől alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról
  (Közzétéve 794/2004/EK
  bizottsági rendelet 10. cikkének megfelelően.)

(Közzétéve 794/2004/EK

bizottsági rendelet 10. cikkének megfelelően.)

47

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 504/21 | Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele | 48 |
| 2021/C 504/22 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján | 57 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 504/21

Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele

48

2021/C 504/22

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/1

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusában elért eredményekről

(2021/C 504/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

| 1. | Ennek az állásfoglalásnak az alapját az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiájáról szóló állásfoglalás (1), az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások meghatározásáról szóló állásfoglalás (2), az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról szóló következtetések (3), a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről szóló következtetések (4), valamint az uniós ifjúsági párbeszéd előző ciklusaiban elért eredmények képezik, |
| --- | --- |

1.

Ennek az állásfoglalásnak az alapját az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiájáról szóló állásfoglalás (1), az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások meghatározásáról szóló állásfoglalás (2), az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról szóló következtetések (3), a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről szóló következtetések (4), valamint az uniós ifjúsági párbeszéd előző ciklusaiban elért eredmények képezik,

| 2. | Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiájáról szóló állásfoglalás általános célokat és alapelveket fogalmaz meg, valamint alapot nyújt a további uniós szintű ifjúságpolitikai együttműködéshez. Az állásfoglalás szerint nagyobb mértékben be kell vonni a fiatalokat a döntéshozókkal folytatott párbeszédbe, valamint elő kell mozdítani a különböző hátterű és különböző társadalmi csoportokhoz tartozó fiatalok részvételét. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiájáról szóló állásfoglalás általános célokat és alapelveket fogalmaz meg, valamint alapot nyújt a további uniós szintű ifjúságpolitikai együttműködéshez. Az állásfoglalás szerint nagyobb mértékben be kell vonni a fiatalokat a döntéshozókkal folytatott párbeszédbe, valamint elő kell mozdítani a különböző hátterű és különböző társadalmi csoportokhoz tartozó fiatalok részvételét.

| 3. | Az uniós ifjúsági párbeszéd az uniós fiatalok részvételét szolgáló mechanizmus. Fórumot biztosít a döntéshozók, a fiatalok és az őket képviselő szervezetek közötti, az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés prioritásaira, megvalósítására és nyomon követésére irányuló folyamatos közös gondolkodáshoz és konzultációhoz (5), valamint helyi, regionális, nemzeti és európai szintű folyamatos partnerséget tesz lehetővé e folyamatok irányítása során, |
| --- | --- |

3.

Az uniós ifjúsági párbeszéd az uniós fiatalok részvételét szolgáló mechanizmus. Fórumot biztosít a döntéshozók, a fiatalok és az őket képviselő szervezetek közötti, az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés prioritásaira, megvalósítására és nyomon követésére irányuló folyamatos közös gondolkodáshoz és konzultációhoz (5), valamint helyi, regionális, nemzeti és európai szintű folyamatos partnerséget tesz lehetővé e folyamatok irányítása során,

| 4. | A tagállamok számára javasolt, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd végrehajtásának minden szakaszában tegyék lehetővé a fiatalok részvételét az ifjúsági ágazat bevonása, valamint az által, hogy a nemzeti munkacsoportban és az európai irányítócsoportban adott esetben vezető szerepet adnak a nemzeti ifjúsági tanácsnak (6), |
| --- | --- |

4.

A tagállamok számára javasolt, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd végrehajtásának minden szakaszában tegyék lehetővé a fiatalok részvételét az ifjúsági ágazat bevonása, valamint az által, hogy a nemzeti munkacsoportban és az európai irányítócsoportban adott esetben vezető szerepet adnak a nemzeti ifjúsági tanácsnak (6),

| 5. | Az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusának eredményei a ciklus során tartott három uniós ifjúsági konferenciára, a párbeszéd szakasza során végzett nemzeti és európai kvalitatív konzultációk, illetve az e szakaszban megrendezett események során kapott visszajelzésekre, az ifjúsági párbeszéd központi felmérésének számszerűsített eredményeire, valamint a végrehajtási szakasz nemzeti és európai szintű eredményeire épülnek, és hozzájárulnak a „Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek” elnevezésű 9. ifjúsági cél többszintű és ágazatokon átívelő végrehajtásának általános érvényesítéséhez. A ciklust európai szinten az európai irányítócsoport koordinálta, |
| --- | --- |

5.

Az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusának eredményei a ciklus során tartott három uniós ifjúsági konferenciára, a párbeszéd szakasza során végzett nemzeti és európai kvalitatív konzultációk, illetve az e szakaszban megrendezett események során kapott visszajelzésekre, az ifjúsági párbeszéd központi felmérésének számszerűsített eredményeire, valamint a végrehajtási szakasz nemzeti és európai szintű eredményeire épülnek, és hozzájárulnak a „Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek” elnevezésű 9. ifjúsági cél többszintű és ágazatokon átívelő végrehajtásának általános érvényesítéséhez. A ciklust európai szinten az európai irányítócsoport koordinálta,

| 6. | E dokumentum célja egyrészt annak biztosítása, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusának eredményeit a nemzeti és európai ifjúságpolitikában érintett érdekelt felek elismerjék és azok nyomán intézkedéseket hozzanak, másrészt a minőség és a folyamatosság garantálása az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának és eredményeinek végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

6.

E dokumentum célja egyrészt annak biztosítása, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusának eredményeit a nemzeti és európai ifjúságpolitikában érintett érdekelt felek elismerjék és azok nyomán intézkedéseket hozzanak, másrészt a minőség és a folyamatosság garantálása az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának és eredményeinek végrehajtása tekintetében.

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY:

| 7. | Az uniós ifjúsági párbeszédnek a német, a portugál és a szlovén elnökség során, 2020. július 1. és 2021. december 31. között lefolytatott, „Európa a fiatalokért – A fiatalok Európáért: Teret a demokráciának és a részvételnek!” elnevezésű 8. ciklusa az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiájában foglalt európai ifjúsági célokra, nevezetesen a „Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek” elnevezésű 9. ifjúsági célra épült, |
| --- | --- |

7.

Az uniós ifjúsági párbeszédnek a német, a portugál és a szlovén elnökség során, 2020. július 1. és 2021. december 31. között lefolytatott, „Európa a fiatalokért – A fiatalok Európáért: Teret a demokráciának és a részvételnek!” elnevezésű 8. ciklusa az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiájában foglalt európai ifjúsági célokra, nevezetesen a „Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek” elnevezésű 9. ifjúsági célra épült,

| 8. | Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiájáról szóló állásfoglalás szerint a fiatalokat nagyobb mértékben be kell vonni az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatába, ugyanakkor ahhoz, hogy helyi, regionális, nemzeti és európai szinten meg lehessen szólítani az összes fiatalt, illetve számukra és velük kommunikálni lehessen, elegendő – mindenekelőtt pénzügyi és emberi – erőforrásra van szükség, |
| --- | --- |

8.

Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiájáról szóló állásfoglalás szerint a fiatalokat nagyobb mértékben be kell vonni az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatába, ugyanakkor ahhoz, hogy helyi, regionális, nemzeti és európai szinten meg lehessen szólítani az összes fiatalt, illetve számukra és velük kommunikálni lehessen, elegendő – mindenekelőtt pénzügyi és emberi – erőforrásra van szükség,

| 9. | A nemzeti munkacsoportok fontos hozzájárulást nyújtanak az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatainak nemzeti szintű irányításához, regionális és helyi szinten is, különösen a fiatalok különböző csoportjainak megszólítása, valamint a különféle nemzeti, regionális és helyi érdekelt feleknek a folyamatba való bekapcsolása terén, |
| --- | --- |

9.

A nemzeti munkacsoportok fontos hozzájárulást nyújtanak az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatainak nemzeti szintű irányításához, regionális és helyi szinten is, különösen a fiatalok különböző csoportjainak megszólítása, valamint a különféle nemzeti, regionális és helyi érdekelt feleknek a folyamatba való bekapcsolása terén,

| 10. | A nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek fontos hozzájárulást nyújtanak a tekintetben, hogy a szakpolitikai párbeszéd az Európa különböző részeiről érkező nézőpontok széles körével gazdagodjon, valamint minőségi hozzájárulást biztosítanak az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának transznacionális dimenziója vonatkozásában, |
| --- | --- |

10.

A nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek fontos hozzájárulást nyújtanak a tekintetben, hogy a szakpolitikai párbeszéd az Európa különböző részeiről érkező nézőpontok széles körével gazdagodjon, valamint minőségi hozzájárulást biztosítanak az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának transznacionális dimenziója vonatkozásában,

| 11. | Anyolcadik ciklus egyik sajátossága az volt, hogy külön hangsúlyt kapott a részvétel minősége, és az egészségügyi válság összefüggésében a digitális eszközök használata volt a meghatározó. Az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának 8. ciklusa a Covid19-világjárvány alatt, olyan időszakban zajlott, amikor a legtöbb uniós országban közösségi távolságtartási intézkedések voltak érvényben, ami korlátozta a személyes találkozók szervezésének lehetőségeit. A világjárvány miatt mindhárom uniós ifjúsági konferenciát az érintett nemzeti ifjúsági tanáccsal szoros együttműködésben szervezve virtuális formában tartották, |
| --- | --- |

11.

Anyolcadik ciklus egyik sajátossága az volt, hogy külön hangsúlyt kapott a részvétel minősége, és az egészségügyi válság összefüggésében a digitális eszközök használata volt a meghatározó. Az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának 8. ciklusa a Covid19-világjárvány alatt, olyan időszakban zajlott, amikor a legtöbb uniós országban közösségi távolságtartási intézkedések voltak érvényben, ami korlátozta a személyes találkozók szervezésének lehetőségeit. A világjárvány miatt mindhárom uniós ifjúsági konferenciát az érintett nemzeti ifjúsági tanáccsal szoros együttműködésben szervezve virtuális formában tartották,

| 12. | A német elnökség munkáját az „Ifjúság és demokrácia” jelmondat fémjelezte, középpontjában pedig az európai fiatalok demokratikus tudatossága és demokratikus szerepvállalása állt. A nemzeti és európai szintű konzultációk és rendezvények megalapozásához a tagállamok nemzeti munkacsoportjai és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek a „Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek” elnevezésű 9. ifjúsági célon belül megfogalmazott hét részletes célra irányuló kvalitatív kérdéseket kaptak, |
| --- | --- |

12.

A német elnökség munkáját az „Ifjúság és demokrácia” jelmondat fémjelezte, középpontjában pedig az európai fiatalok demokratikus tudatossága és demokratikus szerepvállalása állt. A nemzeti és európai szintű konzultációk és rendezvények megalapozásához a tagállamok nemzeti munkacsoportjai és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek a „Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek” elnevezésű 9. ifjúsági célon belül megfogalmazott hét részletes célra irányuló kvalitatív kérdéseket kaptak,

| 13. | A portugál elnökség arra összpontosított, hogy hogyan lehet erősíteni a többszintű kormányzást a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása révén, és kiemelt figyelmet fordított a fiatalok digitális innováción keresztüli részvételére. Emellett hangsúlyt kapott az ifjúságpolitikáknak a fiatalok jogain alapuló megközelítése is, amelyről irányadó vita zajlott az ifjúsági miniszterek részvételével tartott 2021. május 17-i tanácsi ülésen. Mivel a portugál elnökség során ért véget a párbeszéd szakasza és kezdődött meg a végrehajtás szakasza, létrejött egy olyan konkrét intézkedésekből álló eszköztár, amely a 9. ifjúsági cél végrehajtására irányul, figyelembe véve a kvalitatív konzultációkról és a rendezvényekről készült jelentéseket, valamint az uniós ifjúsági konferencia portugál küldöttei által folytatott megbeszéléseket. Ezenkívül „Solve the Gap Hackathon” címmel 48 órás ötletversenyt szerveztek, amelynek eredményeként létrejött egy online eszköz, amely a fiatalok demokratikus folyamatokban való szerepvállalásának ösztönzésére irányul. Az eszköz az Európai Ifjúsági Portálon fog megjelenni, |
| --- | --- |

13.

A portugál elnökség arra összpontosított, hogy hogyan lehet erősíteni a többszintű kormányzást a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása révén, és kiemelt figyelmet fordított a fiatalok digitális innováción keresztüli részvételére. Emellett hangsúlyt kapott az ifjúságpolitikáknak a fiatalok jogain alapuló megközelítése is, amelyről irányadó vita zajlott az ifjúsági miniszterek részvételével tartott 2021. május 17-i tanácsi ülésen. Mivel a portugál elnökség során ért véget a párbeszéd szakasza és kezdődött meg a végrehajtás szakasza, létrejött egy olyan konkrét intézkedésekből álló eszköztár, amely a 9. ifjúsági cél végrehajtására irányul, figyelembe véve a kvalitatív konzultációkról és a rendezvényekről készült jelentéseket, valamint az uniós ifjúsági konferencia portugál küldöttei által folytatott megbeszéléseket. Ezenkívül „Solve the Gap Hackathon” címmel 48 órás ötletversenyt szerveztek, amelynek eredményeként létrejött egy online eszköz, amely a fiatalok demokratikus folyamatokban való szerepvállalásának ösztönzésére irányul. Az eszköz az Európai Ifjúsági Portálon fog megjelenni,

| 14. | A szlovén elnökség annak a feltérképezésére összpontosított, hogy a civil társadalmi terek milyen jelentőséggel bírnak a fiatalok részvétele szempontjából és hogy miként lehet azokat megvédeni. Emellett az ifjúsági párbeszéd központi felmérésének számszerűsített eredményeit, valamint a portugál elnökség során összeállított irányadó kérdésekre adott válaszokat is megvizsgálta, és ezek alapján feltárta a 9. ifjúsági cél és annak részletes céljai megvalósításához kapcsolódó bevált gyakorlatokat, amelyeket aztán a fiatalokat támogató intézkedésekké alakított. E tekintetben azonosította a végrehajtás akadályait és a további lépéseket, |
| --- | --- |

14.

A szlovén elnökség annak a feltérképezésére összpontosított, hogy a civil társadalmi terek milyen jelentőséggel bírnak a fiatalok részvétele szempontjából és hogy miként lehet azokat megvédeni. Emellett az ifjúsági párbeszéd központi felmérésének számszerűsített eredményeit, valamint a portugál elnökség során összeállított irányadó kérdésekre adott válaszokat is megvizsgálta, és ezek alapján feltárta a 9. ifjúsági cél és annak részletes céljai megvalósításához kapcsolódó bevált gyakorlatokat, amelyeket aztán a fiatalokat támogató intézkedésekké alakított. E tekintetben azonosította a végrehajtás akadályait és a további lépéseket,

ÚGY VÉLIK, HOGY:

| 15. | Az uniós ifjúsági párbeszéd mindegyik ciklusa az előző ciklusokra, az uniós ifjúsági konferenciákra, valamint az EU Tanácsának elnökségei által az ifjúságpolitika területén végzett munkára épül. Ez kiemeli az elnökségi trió egységének fontos szerepét az uniós ifjúsági párbeszéd egyes ciklusai tekintetében kitűzött célok elérése, valamint az ifjúsági célok keretében meghatározott részletes célok megvalósításához való hozzájárulás terén az egymást követő ciklusok összekapcsolása révén; |
| --- | --- |

15.

Az uniós ifjúsági párbeszéd mindegyik ciklusa az előző ciklusokra, az uniós ifjúsági konferenciákra, valamint az EU Tanácsának elnökségei által az ifjúságpolitika területén végzett munkára épül. Ez kiemeli az elnökségi trió egységének fontos szerepét az uniós ifjúsági párbeszéd egyes ciklusai tekintetében kitűzött célok elérése, valamint az ifjúsági célok keretében meghatározott részletes célok megvalósításához való hozzájárulás terén az egymást követő ciklusok összekapcsolása révén;

| 16. | A nemzeti munkacsoportok számos különféle módszert alkalmaztak, többek között például részvételi vizuális módszereket és részvételi akciókutatást, kerekasztal-megbeszéléseket és online ifjúságipárbeszéd-rendezvényeket. A nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek európai szintű kerekasztal-megbeszéléseket szerveztek, amelyeken politikai döntéshozók és fiatalok is részt vettek; |
| --- | --- |

16.

A nemzeti munkacsoportok számos különféle módszert alkalmaztak, többek között például részvételi vizuális módszereket és részvételi akciókutatást, kerekasztal-megbeszéléseket és online ifjúságipárbeszéd-rendezvényeket. A nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek európai szintű kerekasztal-megbeszéléseket szerveztek, amelyeken politikai döntéshozók és fiatalok is részt vettek;

| 17. | Az európai irányítócsoport olyan módszerként terjesztette elő az ifjúsági párbeszéd központi felmérését, amely révén meg lehet vizsgálni a fiatalok részvételének más szegmenseit, hogy a vélemények lehető legszélesebb körét figyelembe lehessen venni, valamint ösztönözni lehet a nemzeti munkacsoportokat és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezeteket arra, hogy nagyobb mértékben összpontosítsanak a részvétel minőségibb és érdemibb formáira a párbeszéd folyamata során, így hozzáadott értéket teremtve az uniós szintű konzultációkhoz; |
| --- | --- |

17.

Az európai irányítócsoport olyan módszerként terjesztette elő az ifjúsági párbeszéd központi felmérését, amely révén meg lehet vizsgálni a fiatalok részvételének más szegmenseit, hogy a vélemények lehető legszélesebb körét figyelembe lehessen venni, valamint ösztönözni lehet a nemzeti munkacsoportokat és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezeteket arra, hogy nagyobb mértékben összpontosítsanak a részvétel minőségibb és érdemibb formáira a párbeszéd folyamata során, így hozzáadott értéket teremtve az uniós szintű konzultációkhoz;

| 18. | Az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusának végrehajtását vezérlő alapelvek közé tartozott a három érintett uniós elnökség és nemzeti ifjúsági tanácsaik, az Európai Ifjúsági Fórum és az Európai Bizottság közötti érdemi együttműködés és közös alkotás; |
| --- | --- |

18.

Az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusának végrehajtását vezérlő alapelvek közé tartozott a három érintett uniós elnökség és nemzeti ifjúsági tanácsaik, az Európai Ifjúsági Fórum és az Európai Bizottság közötti érdemi együttműködés és közös alkotás;

| 19. | A nyolcadik ciklus sikerének egyik kulcsfontosságú tényezője az volt, hogy a fiatalok és az ifjúsági szervezetek álltak a ciklus és az annak keretébe tartozó tevékenységek kialakításának, tervezésének, végrehajtásának, monitoringjának, értékelésének és nyomon követésének középpontjában, például annak révén, hogy az elnökségek nemzeti ifjúsági tanácsai jogosultak voltak az európai irányítócsoport társelnöklésére; |
| --- | --- |

19.

A nyolcadik ciklus sikerének egyik kulcsfontosságú tényezője az volt, hogy a fiatalok és az ifjúsági szervezetek álltak a ciklus és az annak keretébe tartozó tevékenységek kialakításának, tervezésének, végrehajtásának, monitoringjának, értékelésének és nyomon követésének középpontjában, például annak révén, hogy az elnökségek nemzeti ifjúsági tanácsai jogosultak voltak az európai irányítócsoport társelnöklésére;

| 20. | Az uniós ifjúsági párbeszéd erős európai dimenziójának biztosítása érdekében fontos jobban elismerni a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezeteknek az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatában való részvételét és az ahhoz való hozzájárulását; európai és nemzeti szinten fenntartható, strukturált és elegendő finanszírozást, valamint politikai támogatást kell biztosítani annak érdekében, hogy a nemzeti munkacsoportok és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek egyaránt el tudják látni feladataikat az uniós ifjúsági párbeszéd hivatalos folyamata keretében; |
| --- | --- |

20.

Az uniós ifjúsági párbeszéd erős európai dimenziójának biztosítása érdekében fontos jobban elismerni a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezeteknek az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatában való részvételét és az ahhoz való hozzájárulását; európai és nemzeti szinten fenntartható, strukturált és elegendő finanszírozást, valamint politikai támogatást kell biztosítani annak érdekében, hogy a nemzeti munkacsoportok és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek egyaránt el tudják látni feladataikat az uniós ifjúsági párbeszéd hivatalos folyamata keretében;

| 21. | Az uniós ifjúsági konferenciák az ifjúsági párbeszéd folyamatának érdemi részét képezik, mivel olyan biztonságos tereket teremtenek, ahol a résztvevők rendelkeznek a hozzájáruláshoz szükséges ismeretekkel és lehetőségekkel, emellett pedig arra hivatottak, hogy összefogják a döntéshozókat annak érdekében, hogy azok érdemben részt vegyenek a párbeszédben, egyenrangú félként véleményt cseréljenek a fiatalokkal, velük közösen alkotva formálják a konferenciák eredményeit, és lehetőség szerint beépítsék ezeket az eredményeket politikai döntéshozatalukba, biztosítva ezáltal a fiatalok érdemi részvételét; |
| --- | --- |

21.

Az uniós ifjúsági konferenciák az ifjúsági párbeszéd folyamatának érdemi részét képezik, mivel olyan biztonságos tereket teremtenek, ahol a résztvevők rendelkeznek a hozzájáruláshoz szükséges ismeretekkel és lehetőségekkel, emellett pedig arra hivatottak, hogy összefogják a döntéshozókat annak érdekében, hogy azok érdemben részt vegyenek a párbeszédben, egyenrangú félként véleményt cseréljenek a fiatalokkal, velük közösen alkotva formálják a konferenciák eredményeit, és lehetőség szerint beépítsék ezeket az eredményeket politikai döntéshozatalukba, biztosítva ezáltal a fiatalok érdemi részvételét;

| 22. | Annak érdekében, hogy a folyamat még tartalmasabbá váljon a fiatalok és a döntéshozók számára, fontos, hogy az uniós ifjúsági párbeszédhez kapcsolódó valamennyi rendezvény megszervezése a lehető legfenntarthatóbb módon történjen, valamint hogy figyelmet kapjon a fenntarthatóság környezeti, társadalmi és gazdasági dimenziója; |
| --- | --- |

22.

Annak érdekében, hogy a folyamat még tartalmasabbá váljon a fiatalok és a döntéshozók számára, fontos, hogy az uniós ifjúsági párbeszédhez kapcsolódó valamennyi rendezvény megszervezése a lehető legfenntarthatóbb módon történjen, valamint hogy figyelmet kapjon a fenntarthatóság környezeti, társadalmi és gazdasági dimenziója;

| 23. | A 9. ifjúsági cél megvalósításának középpontba állítása, amely arra irányult, hogy a hozzá tartozó részletes célok a fiatalokat támogató intézkedésekké alakuljanak, fontos új dimenzióval gazdagította az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatát azáltal, hogy olyan változásokat eredményezett, amelyeknek köszönhetően javítani lehet az európai fiatalok életét, és amelyeket az ifjúsági párbeszéd jövőbeli ciklusai során is alkalmazni lehet bevált és inspiráló gyakorlatként; |
| --- | --- |

23.

A 9. ifjúsági cél megvalósításának középpontba állítása, amely arra irányult, hogy a hozzá tartozó részletes célok a fiatalokat támogató intézkedésekké alakuljanak, fontos új dimenzióval gazdagította az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatát azáltal, hogy olyan változásokat eredményezett, amelyeknek köszönhetően javítani lehet az európai fiatalok életét, és amelyeket az ifjúsági párbeszéd jövőbeli ciklusai során is alkalmazni lehet bevált és inspiráló gyakorlatként;

TUDATÁBAN VANNAK, HOGY:

| 24. | A fiatalok jelentik a fenntartható, szociális, klímasemleges, virágzó és demokratikus, a digitális korra felkészült Európa jelenét és jövőjét. Részvételük kulcsszerepet játszik Európa jövőjének alakításában, biztosítva, hogy minden európai polgár kiteljesedjen és jóllétben éljen, valamint képes legyen az aktív és felelősségteljes polgári szerepvállalásra. |
| --- | --- |

24.

A fiatalok jelentik a fenntartható, szociális, klímasemleges, virágzó és demokratikus, a digitális korra felkészült Európa jelenét és jövőjét. Részvételük kulcsszerepet játszik Európa jövőjének alakításában, biztosítva, hogy minden európai polgár kiteljesedjen és jóllétben éljen, valamint képes legyen az aktív és felelősségteljes polgári szerepvállalásra.

| 25. | A Covid19-világjárvány és az ellene való küzdelem keretében hozott rendkívüli intézkedések súlyos következményekkel jártak a fiatalok részvételére és a fiatalok rendelkezésére álló, egyre szűkülő civil társadalmi térre nézve, amelyet proaktív módon meg lehetne védeni. A Covid19-világjárvány arra is rávilágított, hogy fontos folytatni a részvétel és a polgári szerepvállalás új formáinak feltérképezését, illetve kialakítását, összefüggésben különösen a fiatalok digitális részvételével, elismerve és kezelve egyúttal a meglévő digitális szakadékokat és a digitális részvétel korlátait (7); |
| --- | --- |

25.

A Covid19-világjárvány és az ellene való küzdelem keretében hozott rendkívüli intézkedések súlyos következményekkel jártak a fiatalok részvételére és a fiatalok rendelkezésére álló, egyre szűkülő civil társadalmi térre nézve, amelyet proaktív módon meg lehetne védeni. A Covid19-világjárvány arra is rávilágított, hogy fontos folytatni a részvétel és a polgári szerepvállalás új formáinak feltérképezését, illetve kialakítását, összefüggésben különösen a fiatalok digitális részvételével, elismerve és kezelve egyúttal a meglévő digitális szakadékokat és a digitális részvétel korlátait (7);

ÜDVÖZLIK:

| 26. | A fiatalok aktív részvételét a nemzeti munkacsoportok és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek által végrehajtott nemzeti és európai kvalitatív konzultációkban, az uniós ifjúsági párbeszéd keretében az európai irányítócsoport által indított központi felméréshez való aktív hozzájárulásukat, továbbá a fiatalok aktív bevonását a végrehajtási szakaszba. A konzultációk és a végrehajtási szakasz változatos módszerek innovatív alkalmazásával zajlottak, magukban foglalva kisebb felméréseket, fókuszcsoportokat, nagyszabású ifjúságipárbeszéd-rendezvényeket, munkaértekezleteket, részvételi akciókutatást, részvételi vizuális módszereket, kerekasztal-megbeszéléseket és digitális ifjúságipárbeszéd-rendezvényeket; |
| --- | --- |

26.

A fiatalok aktív részvételét a nemzeti munkacsoportok és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek által végrehajtott nemzeti és európai kvalitatív konzultációkban, az uniós ifjúsági párbeszéd keretében az európai irányítócsoport által indított központi felméréshez való aktív hozzájárulásukat, továbbá a fiatalok aktív bevonását a végrehajtási szakaszba. A konzultációk és a végrehajtási szakasz változatos módszerek innovatív alkalmazásával zajlottak, magukban foglalva kisebb felméréseket, fókuszcsoportokat, nagyszabású ifjúságipárbeszéd-rendezvényeket, munkaértekezleteket, részvételi akciókutatást, részvételi vizuális módszereket, kerekasztal-megbeszéléseket és digitális ifjúságipárbeszéd-rendezvényeket;

| 27. | A nemzeti munkacsoportok és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek által a világjárvány okozta nehéz körülmények között kidolgozott és végrehajtott tevékenységeket és intézkedéseket, amelyek a 9. ifjúsági célnak a fiatalokat támogató intézkedésekké alakítására irányuló folyamat részét képezték; |
| --- | --- |

27.

A nemzeti munkacsoportok és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek által a világjárvány okozta nehéz körülmények között kidolgozott és végrehajtott tevékenységeket és intézkedéseket, amelyek a 9. ifjúsági célnak a fiatalokat támogató intézkedésekké alakítására irányuló folyamat részét képezték;

| 28. | A ciklus egésze során az európai irányítócsoporton belül tanúsított sikeres együttműködést és egyenlő partnerséget, amely az uniós ifjúsági párbeszéd korábbi ciklusainak keretében az ifjúsági párbeszéd többszintű és ágazatokon átívelő végrehajtására vonatkozóan megfogalmazott ajánlásokra épült; |
| --- | --- |

28.

A ciklus egésze során az európai irányítócsoporton belül tanúsított sikeres együttműködést és egyenlő partnerséget, amely az uniós ifjúsági párbeszéd korábbi ciklusainak keretében az ifjúsági párbeszéd többszintű és ágazatokon átívelő végrehajtására vonatkozóan megfogalmazott ajánlásokra épült;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN ÉS SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| 29. | A jövőbeli ifjúságpolitika kialakítása és végrehajtása során – a fiatalokat érintő valamennyi szakpolitikával szinergiában – vegyék figyelembe az uniós ifjúsági párbeszéd 8. ciklusának eredményeit, beleértve a fiatalok I. mellékletben foglalt ajánlásait is, és térképezzék fel, hogy milyen további módokon lehet végrehajtani az európai ifjúsági célokat és az azokban foglalt részletes célokat; |
| --- | --- |

29.

A jövőbeli ifjúságpolitika kialakítása és végrehajtása során – a fiatalokat érintő valamennyi szakpolitikával szinergiában – vegyék figyelembe az uniós ifjúsági párbeszéd 8. ciklusának eredményeit, beleértve a fiatalok I. mellékletben foglalt ajánlásait is, és térképezzék fel, hogy milyen további módokon lehet végrehajtani az európai ifjúsági célokat és az azokban foglalt részletes célokat;

| 30. | Erősítsék meg és javítsák az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatát azáltal, hogy mérlegelik és lehetőség szerint alkalmazzák az uniós ifjúsági párbeszéd 8. ciklusának bevált gyakorlatait és az annak sikeres végrehajtását vezérlő elveket, különösen azáltal, hogy a fiatalokat és az ifjúsági szervezeteket helyezik a folyamat középpontjába, és biztosítják, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd olyan, az ifjúság által irányított folyamat legyen, amelyben a fiatalok és a döntéshozók konstruktív, megoldások kialakítására összpontosuló párbeszédet folytatnak, amely valódi hatással jár. A nemzeti ifjúsági tanácsoknak ezért adott esetben továbbra is vezető szerepet kell betölteniük a nemzeti munkacsoportokban, és meg kell kapniuk az e szerep betöltéséhez szükséges politikai és pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

30.

Erősítsék meg és javítsák az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatát azáltal, hogy mérlegelik és lehetőség szerint alkalmazzák az uniós ifjúsági párbeszéd 8. ciklusának bevált gyakorlatait és az annak sikeres végrehajtását vezérlő elveket, különösen azáltal, hogy a fiatalokat és az ifjúsági szervezeteket helyezik a folyamat középpontjába, és biztosítják, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd olyan, az ifjúság által irányított folyamat legyen, amelyben a fiatalok és a döntéshozók konstruktív, megoldások kialakítására összpontosuló párbeszédet folytatnak, amely valódi hatással jár. A nemzeti ifjúsági tanácsoknak ezért adott esetben továbbra is vezető szerepet kell betölteniük a nemzeti munkacsoportokban, és meg kell kapniuk az e szerep betöltéséhez szükséges politikai és pénzügyi támogatást;

| 31. | Ismerjék el és prioritizálják a nemzeti munkacsoportok szerepét, a folyamat iránti nélkülözhetetlen elkötelezettségüket, valamint a fiatalok bevonása, illetve a nézőpontok sokfélesége szempontjából betöltött fontos szerepüket; |
| --- | --- |

31.

Ismerjék el és prioritizálják a nemzeti munkacsoportok szerepét, a folyamat iránti nélkülözhetetlen elkötelezettségüket, valamint a fiatalok bevonása, illetve a nézőpontok sokfélesége szempontjából betöltött fontos szerepüket;

| 32. | Nemzeti és uniós szintű rendezvényeken kezeljék prioritásként és tegyék láthatóvá az uniós ifjúsági párbeszédet, és mozdítsák elő a fiatalok részvételét a döntéshozatali folyamatokban minden szinten, valamint támogassák és erősítsék a különböző érdekelt felek – nevezetesen az európai irányítócsoport, a nemzeti munkacsoportok, az Európai Ifjúsági Fórum, a nemzeti ifjúsági tanácsok, a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek és más érdekelt felek – közötti együttműködést; |
| --- | --- |

32.

Nemzeti és uniós szintű rendezvényeken kezeljék prioritásként és tegyék láthatóvá az uniós ifjúsági párbeszédet, és mozdítsák elő a fiatalok részvételét a döntéshozatali folyamatokban minden szinten, valamint támogassák és erősítsék a különböző érdekelt felek – nevezetesen az európai irányítócsoport, a nemzeti munkacsoportok, az Európai Ifjúsági Fórum, a nemzeti ifjúsági tanácsok, a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek és más érdekelt felek – közötti együttműködést;

| 33. | Biztosítsák a szükséges támogatást, így a megfelelő pénzügyi forrásokat és az ifjúságbarát részvételi eszközöket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy minden szinten különböző háttérrel rendelkező és különböző társadalmi csoportokhoz tartozó fiatalokat lehessen megszólítani, illetve számukra és velük kommunikálni annak érdekében, hogy teljesüljenek a 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégiában az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatára vonatkozóan kitűzött ambiciózus célok; |
| --- | --- |

33.

Biztosítsák a szükséges támogatást, így a megfelelő pénzügyi forrásokat és az ifjúságbarát részvételi eszközöket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy minden szinten különböző háttérrel rendelkező és különböző társadalmi csoportokhoz tartozó fiatalokat lehessen megszólítani, illetve számukra és velük kommunikálni annak érdekében, hogy teljesüljenek a 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégiában az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatára vonatkozóan kitűzött ambiciózus célok;

| 34. | Fenntarthatóbb és stratégiaibb módon közelítsék meg az uniós ifjúsági párbeszédre irányuló kommunikációt és a fiatalok bevonására irányuló tevékenységet, átfogó belső és külső kommunikációs stratégiát valósítva meg európai szinten, és adott esetben biztosítsanak további támogatást a nemzeti munkacsoportok számára, hogy azok javíthassák saját, az uniós ifjúsági párbeszédet illető kommunikációjukat, amelyet ifjúsági szervezetek közösen hoztak létre az európai kommunikációs stratégiával összhangban és az ifjúsági szervezetek közös vezetése alatt, beleértve a közös uniós ifjúsági párbeszéd logót, valamint az uniós ifjúsági párbeszéd minden tevékenységének jelölését európai, nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

34.

Fenntarthatóbb és stratégiaibb módon közelítsék meg az uniós ifjúsági párbeszédre irányuló kommunikációt és a fiatalok bevonására irányuló tevékenységet, átfogó belső és külső kommunikációs stratégiát valósítva meg európai szinten, és adott esetben biztosítsanak további támogatást a nemzeti munkacsoportok számára, hogy azok javíthassák saját, az uniós ifjúsági párbeszédet illető kommunikációjukat, amelyet ifjúsági szervezetek közösen hoztak létre az európai kommunikációs stratégiával összhangban és az ifjúsági szervezetek közös vezetése alatt, beleértve a közös uniós ifjúsági párbeszéd logót, valamint az uniós ifjúsági párbeszéd minden tevékenységének jelölését európai, nemzeti, regionális és helyi szinten;

| 35. | Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a hosszú távú intézményi memória megerősítését és az uniós ifjúsági párbeszéd ciklusai közötti munka folytonosságát. Az elnökségi trió, az előző trió utolsó elnöksége, a következő elnökségi trió első elnöksége, a Bizottság és az Európai Ifjúsági Fórum között rendszeres, az ifjúság által vezetett és megfelelően támogatott eszmecseréket és koordinációt kell szervezni. Az európai irányítócsoport dokumentációját közzé kell tenni az Európai Ifjúsági Portálon. |
| --- | --- |

35.

Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a hosszú távú intézményi memória megerősítését és az uniós ifjúsági párbeszéd ciklusai közötti munka folytonosságát. Az elnökségi trió, az előző trió utolsó elnöksége, a következő elnökségi trió első elnöksége, a Bizottság és az Európai Ifjúsági Fórum között rendszeres, az ifjúság által vezetett és megfelelően támogatott eszmecseréket és koordinációt kell szervezni. Az európai irányítócsoport dokumentációját közzé kell tenni az Európai Ifjúsági Portálon.

| 36. | Adjanak folyamatos visszajelzést az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának valamennyi szakaszában részt vevő fiataloknak és ifjúsági szervezeteknek annak érdekében, hogy minden szinten biztosítani lehessen az érdemi párbeszédet és a fiatalok részvételét. |
| --- | --- |

36.

Adjanak folyamatos visszajelzést az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának valamennyi szakaszában részt vevő fiataloknak és ifjúsági szervezeteknek annak érdekében, hogy minden szinten biztosítani lehessen az érdemi párbeszédet és a fiatalok részvételét.

TOVÁBBÁ MEGJEGYZIK, HOGY:

A következő elnökségi trió (Franciaország, Cseh Köztársaság és Svédország) átfogó tematikus prioritása a következő lesz: „Együttműködés egy fenntartható és befogadó Európáért”.

---

(1)  Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.).

(2)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások meghatározásáról – Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája (HL C 189., 2019.6.5., 1. o.).

(3)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról (HL C 415., 2020.12.1., 16. o.).

(4)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről (HL C 241., 2021.6.21., 3. o.).

(5)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az „Erasmus” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről, COM/2018/367 final – 2018/0191 (COD).

(6)  Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.).

(7)  Ifjúsági partnerség: Tomaž Deželan és Laden Yurttagüler (2021): Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth (Az európai ifjúságkutatók csoportja, A fiatalok demokratikus terének szűkülése).

---

MELLÉKLET I.

AZ UNIÓS IFJÚSÁGI PÁRBESZÉD 8. CIKLUSÁNAK KÖZÖS AJÁNLÁSAI

„Európa a fiatalokért – a fiatalok Európáért”

A fiatalok által a 2021. szeptemberi uniós ifjúsági konferencián megosztott elképzelések és vélemények a 9. ifjúsági célra (Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek) összpontosultak, és ajánlásokat tartalmaznak e cél megvalósítására vonatkozóan. A fiatalok ezen ajánlásai a 9. számú ifjúsági cél témakörében megfogalmazott mind a hét célt felölelik. Az ajánlások azt a folyamatot tükrözik, amely a német soros elnökség során indult útjára, folytatódott a portugál elnökség idején, és a szlovén elnökséggel zárult le.

Az ajánlások nem írnak elő hivatalos követelményeket a nemzeti ifjúságpolitikák tekintetében, ugyanakkor gondolatébresztőként szolgálhatnak a tagállamok számára.

1. cél: Annak biztosítása, hogy a fiatalok befolyással bírjanak a döntéshozatalra

| a) | Kérjük, hogy mind a tagállamok, mind az Európai Bizottság minden alkalommal adjanak konkrét visszajelzést a fiataloknak, amikor bevonják őket döntéshozatali folyamatukba, és biztosítsák egy a fiatalokkal együtt végzett értékelési folyamat meglétét annak érdekében, hogy részvételük tényleges legyen. |
| --- | --- |

a)

Kérjük, hogy mind a tagállamok, mind az Európai Bizottság minden alkalommal adjanak konkrét visszajelzést a fiataloknak, amikor bevonják őket döntéshozatali folyamatukba, és biztosítsák egy a fiatalokkal együtt végzett értékelési folyamat meglétét annak érdekében, hogy részvételük tényleges legyen.

| b) | Javasoljuk a tagállamoknak, hogy fogadjanak el jogszabályokat, amelyek biztosítják a fenntartható ifjúsági közös irányítási rendszerek meglétét a nemzeti és helyi szintű döntéshozatali és politikai döntéshozatali folyamatokban, vagy fejlesszék tovább az ilyen jogszabályokat, többek között az ifjúsági civil társadalmi terek védelme és bővítése érdekében. |
| --- | --- |

b)

Javasoljuk a tagállamoknak, hogy fogadjanak el jogszabályokat, amelyek biztosítják a fenntartható ifjúsági közös irányítási rendszerek meglétét a nemzeti és helyi szintű döntéshozatali és politikai döntéshozatali folyamatokban, vagy fejlesszék tovább az ilyen jogszabályokat, többek között az ifjúsági civil társadalmi terek védelme és bővítése érdekében.

2. cél: A részvételhez való azonos hozzáférés biztosítása

| a) | Javasoljuk a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak, hogy növeljék a részvételi struktúrák sokszínűségét, és orvosolják a befogadás hiányát azáltal, hogy könnyen hozzáférhető tájékoztatást nyújtanak a kisebbségi csoportok számára. |
| --- | --- |

a)

Javasoljuk a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak, hogy növeljék a részvételi struktúrák sokszínűségét, és orvosolják a befogadás hiányát azáltal, hogy könnyen hozzáférhető tájékoztatást nyújtanak a kisebbségi csoportok számára.

| b) | Ösztönözzük a tagállamokat a helyi érdekelt felek támogatására annak érdekében, hogy tanórán kívüli tevékenységeket biztosítsanak a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok számára. |
| --- | --- |

b)

Ösztönözzük a tagállamokat a helyi érdekelt felek támogatására annak érdekében, hogy tanórán kívüli tevékenységeket biztosítsanak a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok számára.

3. cél: Részvétel a választásokon és képviselet választott testületekben

| a) | Ösztönözzük a tagállamokat, hogy a helyi ifjúsági központokkal és a nemzeti ifjúsági tanácsokkal együttműködésben hozzanak létre egy uniós szintű szimbolikus szavazási eljárást az uniós parlamenti választásokkal párhuzamosan azon korcsoportok számára, amelyek még nem szavazhatnak, annak érdekében, hogy ösztönözzék a jelenleg érvényes választójogi korhatárt el nem érő fiatalokat a politikai döntéshozatali folyamatokban való aktív részvételre, és ezáltal erősítsék a fiatalok véleményének elismerését a politikai kultúrában. |
| --- | --- |

a)

Ösztönözzük a tagállamokat, hogy a helyi ifjúsági központokkal és a nemzeti ifjúsági tanácsokkal együttműködésben hozzanak létre egy uniós szintű szimbolikus szavazási eljárást az uniós parlamenti választásokkal párhuzamosan azon korcsoportok számára, amelyek még nem szavazhatnak, annak érdekében, hogy ösztönözzék a jelenleg érvényes választójogi korhatárt el nem érő fiatalokat a politikai döntéshozatali folyamatokban való aktív részvételre, és ezáltal erősítsék a fiatalok véleményének elismerését a politikai kultúrában.

| b) | Javasoljuk az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy dolgozzanak ki azon fiatalok támogatására irányuló stratégiákat, akik helyi, nemzeti és uniós szintű választásokon kívánnak jelöltként indulni, mégpedig európai szintű, közös, ifjúságbarát platform létrehozásával a választásokon induló fiatalok számára, és segédanyagok biztosításával a nemzeti választások hasonló struktúráinak továbbfejlesztéséhez. |
| --- | --- |

b)

Javasoljuk az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy dolgozzanak ki azon fiatalok támogatására irányuló stratégiákat, akik helyi, nemzeti és uniós szintű választásokon kívánnak jelöltként indulni, mégpedig európai szintű, közös, ifjúságbarát platform létrehozásával a választásokon induló fiatalok számára, és segédanyagok biztosításával a nemzeti választások hasonló struktúráinak továbbfejlesztéséhez.

| c) | Javasoljuk a tagállamoknak, hogy minden tagállamban minden fiatal számára biztosítsanak minőségi állampolgári oktatást az iskolákban, és fogadjanak el közös uniós keretet azzal a céllal, hogy a fiatalok magabiztossá válhassanak érdemi és reprezentatív politikai részvételre irányuló képességüket illetően. |
| --- | --- |

c)

Javasoljuk a tagállamoknak, hogy minden tagállamban minden fiatal számára biztosítsanak minőségi állampolgári oktatást az iskolákban, és fogadjanak el közös uniós keretet azzal a céllal, hogy a fiatalok magabiztossá válhassanak érdemi és reprezentatív politikai részvételre irányuló képességüket illetően.

| d) | Azt javasoljuk az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy fokozzák a politikai intézmények hitelességét, és arra ösztönözzük őket, hogy intézkedéseik tudományos tényeken alapuljanak, céljuk pedig az egész társadalom javának szolgálata legyen, ilyen módon biztosítva, hogy a fiatalok ne ábránduljanak ki a döntéshozatalt és a politikát illetően. |
| --- | --- |

d)

Azt javasoljuk az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy fokozzák a politikai intézmények hitelességét, és arra ösztönözzük őket, hogy intézkedéseik tudományos tényeken alapuljanak, céljuk pedig az egész társadalom javának szolgálata legyen, ilyen módon biztosítva, hogy a fiatalok ne ábránduljanak ki a döntéshozatalt és a politikát illetően.

4. cél: Fizikai terek biztosítása az ifjúsági számára

| a) | Javasoljuk az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy hívják fel a figyelmet a fiatalok számára biztosított fizikai terek kialakítására és fenntartására irányuló finanszírozási lehetőségekre, és mozdítsák elő az ilyen finanszírozási lehetőségeket. |
| --- | --- |

a)

Javasoljuk az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy hívják fel a figyelmet a fiatalok számára biztosított fizikai terek kialakítására és fenntartására irányuló finanszírozási lehetőségekre, és mozdítsák elő az ilyen finanszírozási lehetőségeket.

| b) | Felkérjük a tagállamokat, hogy módosítsák nemzeti szintű oktatási politikáikat, és biztosítsanak uniós szintű nyomonkövetési rendszereket az ifjúságbarát biztonságos terek és kezdeményezések előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

b)

Felkérjük a tagállamokat, hogy módosítsák nemzeti szintű oktatási politikáikat, és biztosítsanak uniós szintű nyomonkövetési rendszereket az ifjúságbarát biztonságos terek és kezdeményezések előmozdítása érdekében.

| c) | Javasoljuk az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy vezessék be a fiatalok számára biztosított fizikai civil társadalmi terek védelmének nyomon követését így biztosítva a fiatalok azon jogát, hogy fizikai környezetüket biztonságban tudják a különféle fenyegetésektől, például az elüzletiesedéstől és a bérleti díjak emelkedésétől. |
| --- | --- |

c)

Javasoljuk az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy vezessék be a fiatalok számára biztosított fizikai civil társadalmi terek védelmének nyomon követését így biztosítva a fiatalok azon jogát, hogy fizikai környezetüket biztonságban tudják a különféle fenyegetésektől, például az elüzletiesedéstől és a bérleti díjak emelkedésétől.

| d) | Javasoljuk, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok tegyék befogadóvá és hozzáférhetővé a fizikai ifjúsági tereket azáltal, hogy ezekről ifjúságbarátabb és hozzáférhetőbb tájékoztatást nyújtanak. |
| --- | --- |

d)

Javasoljuk, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok tegyék befogadóvá és hozzáférhetővé a fizikai ifjúsági tereket azáltal, hogy ezekről ifjúságbarátabb és hozzáférhetőbb tájékoztatást nyújtanak.

5. cél: Digitális terek biztosítása az ifjúsági számára

| a) | Arra ösztönözzük a tagállamokat, hogy Európa-szerte vezessenek be minimális digitális normát az olyan infrastruktúrák tekintetében, amelyek magukban foglalnak például a fiatalok által igénybe vehető ingyenes wifit/internetet és alapvető digitális eszközöket. |
| --- | --- |

a)

Arra ösztönözzük a tagállamokat, hogy Európa-szerte vezessenek be minimális digitális normát az olyan infrastruktúrák tekintetében, amelyek magukban foglalnak például a fiatalok által igénybe vehető ingyenes wifit/internetet és alapvető digitális eszközöket.

| b) | Arra ösztönözzük az Európai Bizottságot, hogy külön forrásokat különítsen el az ifjúsági ágazat számára annak érdekében, hogy a fiatalok képessé váljanak a digitális készségeik fejlesztésére és az azzal kapcsolatos ismeretszerzésre, különös tekintettel a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra. |
| --- | --- |

b)

Arra ösztönözzük az Európai Bizottságot, hogy külön forrásokat különítsen el az ifjúsági ágazat számára annak érdekében, hogy a fiatalok képessé váljanak a digitális készségeik fejlesztésére és az azzal kapcsolatos ismeretszerzésre, különös tekintettel a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra.

| c) | Javasoljuk az Európai Bizottságnak, hogy dolgozzon ki egy olyan európai szintű keretet, amelynek segítségével mérhető, hogy a virtuális terek mennyire megfelelőek a fiatalok számára, hogy a meglévő terek és eszközök világos és naprakész iránymutatásokat kapjanak a közérthető nyelvhasználatról és az információk központosításáról annak érdekében, hogy megszűnjenek a fiataloknak a társadalmi és politikai folyamatokban való aktív részvétele előtt álló akadályok. |
| --- | --- |

c)

Javasoljuk az Európai Bizottságnak, hogy dolgozzon ki egy olyan európai szintű keretet, amelynek segítségével mérhető, hogy a virtuális terek mennyire megfelelőek a fiatalok számára, hogy a meglévő terek és eszközök világos és naprakész iránymutatásokat kapjanak a közérthető nyelvhasználatról és az információk központosításáról annak érdekében, hogy megszűnjenek a fiataloknak a társadalmi és politikai folyamatokban való aktív részvétele előtt álló akadályok.

| d) | Javasoljuk, hogy a tagállamok tegyék lehetővé a formális és nem formális ágazatokban dolgozó oktatók számára annak biztosítását, hogy a fiatalok rendelkezzenek az ahhoz szükséges kompetenciákkal és eszközökkel, hogy megvédjék magukat a virtuális terekben megjelenő félretájékoztatástól és gyűlöletbeszédtől, arra ösztönözve őket, hogy képesek legyenek objektív módon véleményt formálni. |
| --- | --- |

d)

Javasoljuk, hogy a tagállamok tegyék lehetővé a formális és nem formális ágazatokban dolgozó oktatók számára annak biztosítását, hogy a fiatalok rendelkezzenek az ahhoz szükséges kompetenciákkal és eszközökkel, hogy megvédjék magukat a virtuális terekben megjelenő félretájékoztatástól és gyűlöletbeszédtől, arra ösztönözve őket, hogy képesek legyenek objektív módon véleményt formálni.

6. cél: A fiatalok részvételére irányuló fenntartható finanszírozás biztosítása

| a) | Javasoljuk, hogy a tagállamok biztosítsanak nagyobb láthatóságot az ifjúsági munkának azáltal, hogy javítják annak hozzáférhetőségét (nevezetesen a vidéki és távoli területeken és a kevésbé elérhető fiatalokkal folytatott mobil ifjúsági munka ösztönzése révén) és elismertségét (a foglalkozás hivatalos elismerése, a formális oktatással és a helyi szereplőkkel való aktív partnerségek révén). |
| --- | --- |

a)

Javasoljuk, hogy a tagállamok biztosítsanak nagyobb láthatóságot az ifjúsági munkának azáltal, hogy javítják annak hozzáférhetőségét (nevezetesen a vidéki és távoli területeken és a kevésbé elérhető fiatalokkal folytatott mobil ifjúsági munka ösztönzése révén) és elismertségét (a foglalkozás hivatalos elismerése, a formális oktatással és a helyi szereplőkkel való aktív partnerségek révén).

| b) | Javasoljuk a tagállamoknak, hogy erősítsék meg az ifjúsági munka helyzetét és szerepét a társadalmi ügyek terén (partnerségek helyi kezdeményezésekben, rendezvényeken, versenyeken és projektekben), és biztosítsák társadalmi elismertségét (az ifjúsági munka valorizációja). |
| --- | --- |

b)

Javasoljuk a tagállamoknak, hogy erősítsék meg az ifjúsági munka helyzetét és szerepét a társadalmi ügyek terén (partnerségek helyi kezdeményezésekben, rendezvényeken, versenyeken és projektekben), és biztosítsák társadalmi elismertségét (az ifjúsági munka valorizációja).

| c) | Javasoljuk, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság támogassák egy általános uniós ifjúsági helyreállítási terv kidolgozását – és erre vállaljanak kötelezettséget –, amely olyan konkrét európai, nemzeti és helyi szintű intézkedéseket tartalmaz, amelyek az ifjúsági munkára és a fiatalok részvételére összpontosulnak, és amelyek célja a világjárvány által súlyosbított problémák megoldása. |
| --- | --- |

c)

Javasoljuk, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság támogassák egy általános uniós ifjúsági helyreállítási terv kidolgozását – és erre vállaljanak kötelezettséget –, amely olyan konkrét európai, nemzeti és helyi szintű intézkedéseket tartalmaz, amelyek az ifjúsági munkára és a fiatalok részvételére összpontosulnak, és amelyek célja a világjárvány által súlyosbított problémák megoldása.

7. cél: Ifjúságbarát és releváns tájékoztatás nyújtása

| a) | Javasoljuk, hogy a tagállamok építsenek be az alap- és középfokú oktatás nemzeti tanterveibe rendszeres tanórákat a médiatudatosságról és az információs műveltségről, melyeket nemzeti, regionális és helyi szintű ifjúsági szervezetekkel, valamint médiaszakemberekkel együttműködésben dolgoznak ki és követnek szorosan nyomon, és ezzel párhuzamosan biztosítsák az uniós költségvetésből társfinanszírozott rendszeres és országos szintű tanárképzést. |
| --- | --- |

a)

Javasoljuk, hogy a tagállamok építsenek be az alap- és középfokú oktatás nemzeti tanterveibe rendszeres tanórákat a médiatudatosságról és az információs műveltségről, melyeket nemzeti, regionális és helyi szintű ifjúsági szervezetekkel, valamint médiaszakemberekkel együttműködésben dolgoznak ki és követnek szorosan nyomon, és ezzel párhuzamosan biztosítsák az uniós költségvetésből társfinanszírozott rendszeres és országos szintű tanárképzést.

| b) | Felkérjük a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy ifjúsági stratégiáikba foglalják bele az Európai Ifjúsági Információs Chartával összhangban nyújtott minőségi ifjúsági tájékoztatást és tanácsadást, és biztosítsanak forrásokat egy nemzeti ifjúsági információs koordinációs szerv számára, hogy a fiatalok mind európai, mind nemzeti, regionális és helyi szinten hozzáférjenek a releváns információkhoz. |
| --- | --- |

b)

Felkérjük a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy ifjúsági stratégiáikba foglalják bele az Európai Ifjúsági Információs Chartával összhangban nyújtott minőségi ifjúsági tájékoztatást és tanácsadást, és biztosítsanak forrásokat egy nemzeti ifjúsági információs koordinációs szerv számára, hogy a fiatalok mind európai, mind nemzeti, regionális és helyi szinten hozzáférjenek a releváns információkhoz.

| c) | Javasoljuk, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki uniós ifjúsági kommunikációs stratégiát, amely iránymutatást nyújt a tagállamoknak a fiatalokkal közösen megfogalmazott közlemények létrehozásához az ifjúságot érintő szakpolitikákkal és kiadványokkal kapcsolatban, biztosítva, hogy ezeket a közleményeket közzétegyék az Európai Ifjúsági Portálon, ahol ifjúsági vitákra és párbeszédre kerülhet sor. |
| --- | --- |

c)

Javasoljuk, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki uniós ifjúsági kommunikációs stratégiát, amely iránymutatást nyújt a tagállamoknak a fiatalokkal közösen megfogalmazott közlemények létrehozásához az ifjúságot érintő szakpolitikákkal és kiadványokkal kapcsolatban, biztosítva, hogy ezeket a közleményeket közzétegyék az Európai Ifjúsági Portálon, ahol ifjúsági vitákra és párbeszédre kerülhet sor.

---

MELLÉKLET II.

Hivatkozások:

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.).

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd hetedik ciklusában elért eredményekről Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája (HL C 212I., 2020.6.26., 1. o.).

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások meghatározásáról – Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája (HL C 189., 2019.6.5., 1. o.).

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről (HL C 241., 2021.6.21., 3. o.).

A fiatalok a külső tevékenységekben – A Tanács következtetései. A Tanács Főtitkársága, ST 8629/20, 2020. június 5.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról (HL C 415., 2020.12.1., 16. o.).

A Tanács állásfoglalása az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködéssel kapcsolatos szakpolitikákkal összefüggésben a strukturált párbeszédről és a fiatalokkal folytatott párbeszéd jövőbeli alakulásáról (HL C 189., 2017.6.15., 1. o.).

2016. évi jelentések a civil társadalom helyzetéről (State of Civil Society Reports 2016, SOCS2016; civicus.org), CIVICUS, Johannesburg.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/9

---

A Tanács állásfoglalása a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programról (2021–2030)

(2021/C 504/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

MIVEL:

elengedhetetlen, hogy pozitívan készüljünk a jövőre, mégpedig a felnőttoktatási igényekből kiinduló intézkedések, valamint olyan formális, nem formális és informális tanulási lehetőségek biztosítása révén, amelyek alkalmasak az inkluzív, fenntartható, társadalmilag igazságos és reziliensebb Európa megteremtéséhez szükséges ismeretek, készségek és kompetenciák közvetítésére. Az egyre összetettebb és gyakoribb átmenetek (különösen a digitális és zöld átállás), valamint a jelenlegi és jövőbeli kihívások (így például az éghajlatváltozás, a demográfiai, technológiai, egészségügyi és egyéb változások) kezelése során a felnőttoktatás az egész életen át tartó tanulás fontos elemeként hozzájárulhat gazdaságaink és társadalmaink megerősítéséhez és reziliensebbé tételéhez. Mindemellett biztosítani kell az ahhoz szükséges körülményeket, hogy az emberek az általuk meghozott döntések révén e változás aktív alakítóivá válhassanak;

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

| 1. | a tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről szóló 2017. évi göteborgi szociális csúcstalálkozón az uniós vezetők közösen kihirdették a szociális jogok európai pillérét, amelynek első elve értelmében mindenkinek joga van a minőségi és befogadó oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz, negyedik elve értelmében pedig ahhoz, hogy álláskereséshez, képzéshez és átképzéshez nyújtott támogatást vegyen igénybe, továbbá hogy szociális védelemben és képzésben részesüljön a pályamódosítás során; |
| --- | --- |

1.

a tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről szóló 2017. évi göteborgi szociális csúcstalálkozón az uniós vezetők közösen kihirdették a szociális jogok európai pillérét, amelynek első elve értelmében mindenkinek joga van a minőségi és befogadó oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz, negyedik elve értelmében pedig ahhoz, hogy álláskereséshez, képzéshez és átképzéshez nyújtott támogatást vegyen igénybe, továbbá hogy szociális védelemben és képzésben részesüljön a pályamódosítás során;

| 2. | az Európai Tanács a 2017. december 14-i következtetéseiben (1) kiemelte, hogy az oktatás a befogadó és összetartó társadalmak kialakítása, valamint versenyképességünk megőrzése szempontjából is alapvető jelentőséggel bír, amivel az oktatás és a képzés témája először került az európai politikai menetrend középpontjába; |
| --- | --- |

2.

az Európai Tanács a 2017. december 14-i következtetéseiben (1) kiemelte, hogy az oktatás a befogadó és összetartó társadalmak kialakítása, valamint versenyképességünk megőrzése szempontjából is alapvető jelentőséggel bír, amivel az oktatás és a képzés témája először került az európai politikai menetrend középpontjába;

| 3. | a 2019–2024-es időszakra szóló uniós stratégiai menetrendben az EU vezetői megállapodtak arról, hogy fokozni fogják az emberek készségeibe és oktatásába irányuló beruházásokat; |
| --- | --- |

3.

a 2019–2024-es időszakra szóló uniós stratégiai menetrendben az EU vezetői megállapodtak arról, hogy fokozni fogják az emberek készségeibe és oktatásába irányuló beruházásokat;

| 4. | a 2021. május 7-én Portóban megrendezett szociális csúcstalálkozón az uniós vezetők azzal a céllal gyűltek össze, hogy – az oktatásnak és a készségeknek kiemelt helyet biztosítva a politikai intézkedések körében – elmélyítsék a szociális jogok európai pillérének végrehajtását; |
| --- | --- |

4.

a 2021. május 7-én Portóban megrendezett szociális csúcstalálkozón az uniós vezetők azzal a céllal gyűltek össze, hogy – az oktatásnak és a készségeknek kiemelt helyet biztosítva a politikai intézkedések körében – elmélyítsék a szociális jogok európai pillérének végrehajtását;

| 5. | a 2021. júniusi európai tanácsi következtetésekben az uniós vezetők üdvözölték a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési tervben meghatározott, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére irányuló uniós kiemelt célokat, ideértve azt az uniós szintű célkitűzést is, hogy 2030-ra a felnőttek legalább 60 %-a vegyen részt évente képzésben; |
| --- | --- |

5.

a 2021. júniusi európai tanácsi következtetésekben az uniós vezetők üdvözölték a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési tervben meghatározott, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére irányuló uniós kiemelt célokat, ideértve azt az uniós szintű célkitűzést is, hogy 2030-ra a felnőttek legalább 60 %-a vegyen részt évente képzésben;

| 6. | figyelembe kell venni az ezen állásfoglalás III. mellékletében szereplő, kapcsolódó háttérdokumentumokat; |
| --- | --- |

6.

figyelembe kell venni az ezen állásfoglalás III. mellékletében szereplő, kapcsolódó háttérdokumentumokat;

TOVÁBBÁ NYUGTÁZVA A KÖVETKEZŐKET:

| 7. | a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési program, amelyet az Európai Unió Tanácsa 2011-ben fogadott el azzal a céllal, hogy a Tanács által az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretben azonosított négy stratégiai célkitűzés megvalósítása érdekében folytassa, kiegészítse és megerősítse a felnőttkori tanulás terén végzett munkát; |
| --- | --- |

7.

a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési program, amelyet az Európai Unió Tanácsa 2011-ben fogadott el azzal a céllal, hogy a Tanács által az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretben azonosított négy stratégiai célkitűzés megvalósítása érdekében folytassa, kiegészítse és megerősítse a felnőttkori tanulás terén végzett munkát;

| 8. | a „Kompetenciafejlesztési pályák: Új lehetőségek felnőttek számára” című, 2016-os tanácsi ajánlás, amelyben a Tanács kiemelte a felnőttek, különösen az alacsonyan képzett, a munkanélküli és a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok sajátos igényeit, akiknek nagyobb figyelemre és támogatásra van szükségük ahhoz, hogy alapkészségeiket fejleszteni tudják, és ezáltal előre tudjanak lépni; |
| --- | --- |

8.

a „Kompetenciafejlesztési pályák: Új lehetőségek felnőttek számára” című, 2016-os tanácsi ajánlás, amelyben a Tanács kiemelte a felnőttek, különösen az alacsonyan képzett, a munkanélküli és a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok sajátos igényeit, akiknek nagyobb figyelemre és támogatásra van szükségük ahhoz, hogy alapkészségeiket fejleszteni tudják, és ezáltal előre tudjanak lépni;

| 9. | az „Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning” (A felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési program keretében elért eredmények) című, 2019. évi jelentés, amely áttekintést nyújt a 2011 és 2018 közötti időszakban elért eredményekről. A jelentés emellett meghatározza azokat az újonnan felmerülő témákat és prioritásokat, amelyeket a 2020 utáni időszakban érdemes lehet figyelembe venni, ideértve az irányítással, a képzési kínálattal és annak igénybevételével, a rugalmassággal és a hozzáféréssel, valamint a minőségbiztosítással kapcsolatos további munkát is; |
| --- | --- |

9.

az „Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning” (A felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési program keretében elért eredmények) című, 2019. évi jelentés, amely áttekintést nyújt a 2011 és 2018 közötti időszakban elért eredményekről. A jelentés emellett meghatározza azokat az újonnan felmerülő témákat és prioritásokat, amelyeket a 2020 utáni időszakban érdemes lehet figyelembe venni, ideértve az irányítással, a képzési kínálattal és annak igénybevételével, a rugalmassággal és a hozzáféréssel, valamint a minőségbiztosítással kapcsolatos további munkát is;

| 10. | a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program (2020), amelynek 8. javasolt intézkedése, az „Életviteli készségek” értelmében a Bizottság és a tagállamok közösen dolgoznak majd a felnőttkori tanulásra vonatkozó európai cselekvési program új prioritásain az átfogó, minőségi és inkluzív felnőttoktatási rendszerek kiépítése érdekében; |
| --- | --- |

10.

a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program (2020), amelynek 8. javasolt intézkedése, az „Életviteli készségek” értelmében a Bizottság és a tagállamok közösen dolgoznak majd a felnőttkori tanulásra vonatkozó európai cselekvési program új prioritásain az átfogó, minőségi és inkluzív felnőttoktatási rendszerek kiépítése érdekében;

| 11. | a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlás (2020) és a szakképzésről szóló osnabrücki nyilatkozat (2020), amelyek szorgalmazzák a szakképzés mint szakmai és életviteli szempontból egyaránt vonzó és színvonalas lehetőség továbbfejlesztését, valamint növelik a felnőtt lakosság körében az azzal kapcsolatos tudatosságot, hogy a tanulás egy egész életen át tartó törekvés; |
| --- | --- |

11.

a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlás (2020) és a szakképzésről szóló osnabrücki nyilatkozat (2020), amelyek szorgalmazzák a szakképzés mint szakmai és életviteli szempontból egyaránt vonzó és színvonalas lehetőség továbbfejlesztését, valamint növelik a felnőtt lakosság körében az azzal kapcsolatos tudatosságot, hogy a tanulás egy egész életen át tartó törekvés;

| 12. | az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről szóló tanácsi állásfoglalás, amely a 2030-ig terjedő időszakban (2021–2030) az egész életen át tartó tanulás inkluzív és holisztikus megközelítésének alkalmazásával képzeli el az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködést, továbbá kimondja, hogy az egész életen át tartó tanulás az oktatás és képzés minden formáját és szintjét magában foglalja a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felnőttkori tanulásig, beleértve a szakképzést és a felsőoktatást is; |
| --- | --- |

12.

az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről szóló tanácsi állásfoglalás, amely a 2030-ig terjedő időszakban (2021–2030) az egész életen át tartó tanulás inkluzív és holisztikus megközelítésének alkalmazásával képzeli el az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködést, továbbá kimondja, hogy az egész életen át tartó tanulás az oktatás és képzés minden formáját és szintjét magában foglalja a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felnőttkori tanulásig, beleértve a szakképzést és a felsőoktatást is;

ÚGY ÍTÉLI MEG, HOGY:

| 13. | az Európai Unió tagállamai a nemzeti, regionális és helyi igények, körülmények, politikák, stratégiák és hagyományok függvényében eltérő felnőttoktatási modellekkel rendelkeznek. A jelentések szerint a Covid19-világjárvány miatt a felnőttoktatásban, illetve a tanulási környezet jellegében bekövetkezett változások nyomán a felnőttoktatási gyakorlatok Európa-szerte még sokszínűbbé váltak (2); |
| --- | --- |

13.

az Európai Unió tagállamai a nemzeti, regionális és helyi igények, körülmények, politikák, stratégiák és hagyományok függvényében eltérő felnőttoktatási modellekkel rendelkeznek. A jelentések szerint a Covid19-világjárvány miatt a felnőttoktatásban, illetve a tanulási környezet jellegében bekövetkezett változások nyomán a felnőttoktatási gyakorlatok Európa-szerte még sokszínűbbé váltak (2);

| 14. | a 2020. évi Oktatási és Képzési Figyelő (3) szerint alacsony a felnőttoktatásban való részvétel mértéke: az uniós átlagot nézve a 2019-es felmérést megelőző négy hétben a 25 és 64 év közötti felnőttek mindössze 10,8 %-a vett részt felnőttoktatásban (a nőknél 11,9 %, a férfiaknál 9,8 % volt az arány). Emellett az Eurostat 2020. évi adataiból az derül ki, hogy a Covid19-világjárvány előtti időszakhoz képest csökkent a felnőttoktatásban való részvétel: az uniós átlagot nézve a felmérést megelőző négy hétben a 25 és 64 év közötti felnőttek mindössze 9,2 %-a vett részt felnőttoktatásban (a nőknél 10 %, a férfiaknál 8,3 % volt az arány); |
| --- | --- |

14.

a 2020. évi Oktatási és Képzési Figyelő (3) szerint alacsony a felnőttoktatásban való részvétel mértéke: az uniós átlagot nézve a 2019-es felmérést megelőző négy hétben a 25 és 64 év közötti felnőttek mindössze 10,8 %-a vett részt felnőttoktatásban (a nőknél 11,9 %, a férfiaknál 9,8 % volt az arány). Emellett az Eurostat 2020. évi adataiból az derül ki, hogy a Covid19-világjárvány előtti időszakhoz képest csökkent a felnőttoktatásban való részvétel: az uniós átlagot nézve a felmérést megelőző négy hétben a 25 és 64 év közötti felnőttek mindössze 9,2 %-a vett részt felnőttoktatásban (a nőknél 10 %, a férfiaknál 8,3 % volt az arány);

| 15. | az Eurydice hálózat „Felnőttoktatás- és képzés Európában: a készségek elsajátítását megalapozó és képesítést biztosító inkluzív tanulási útvonalak kiépítése” (Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications) című, 2021. évi jelentése megállapítja, hogy az EU-ban ötből egy felnőtt nem végezte el a felső középfokú tanulmányokat, és az európai felnőtt lakosság jelentős része komoly hiányosságokkal küzd az írás-olvasási, számolási és/vagy digitális készségek terén. Ezenfelül az oktatásban és képzésben részt vevő felnőttek aránya országonként is eltérő; közös vonás azonban, hogy a felnőttek tanulási tevékenységeinek többsége nem formális keretek között zajlik; |
| --- | --- |

15.

az Eurydice hálózat „Felnőttoktatás- és képzés Európában: a készségek elsajátítását megalapozó és képesítést biztosító inkluzív tanulási útvonalak kiépítése” (Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications) című, 2021. évi jelentése megállapítja, hogy az EU-ban ötből egy felnőtt nem végezte el a felső középfokú tanulmányokat, és az európai felnőtt lakosság jelentős része komoly hiányosságokkal küzd az írás-olvasási, számolási és/vagy digitális készségek terén. Ezenfelül az oktatásban és képzésben részt vevő felnőttek aránya országonként is eltérő; közös vonás azonban, hogy a felnőttek tanulási tevékenységeinek többsége nem formális keretek között zajlik;

MEGÁLLAPÍTJA, HOGY:

| 16. | az új tanulási kultúrának hangsúlyoznia kell az alapkészségek mindenki általi elsajátításának, valamint annak fontosságát, hogy életünk során folyamatosan újabb és újabb releváns ismereteket, készségeket és kompetenciákat szerezzünk valamennyi szinten, formális, nem formális és informális tanulási környezetben egyaránt. Az egész életen át tartó tanulás kiforrott szemléletével rendelkező személyek könnyebben tudnak alkalmazkodni az új körülményekhez, illetve könnyebben tudják elsajátítani azokat a készségeket, amelyekre a munkavállaláshoz, valamint a társadalomban való teljes körű részvételhez és személyes fejlődésükhöz szükségük van; |
| --- | --- |

16.

az új tanulási kultúrának hangsúlyoznia kell az alapkészségek mindenki általi elsajátításának, valamint annak fontosságát, hogy életünk során folyamatosan újabb és újabb releváns ismereteket, készségeket és kompetenciákat szerezzünk valamennyi szinten, formális, nem formális és informális tanulási környezetben egyaránt. Az egész életen át tartó tanulás kiforrott szemléletével rendelkező személyek könnyebben tudnak alkalmazkodni az új körülményekhez, illetve könnyebben tudják elsajátítani azokat a készségeket, amelyekre a munkavállaláshoz, valamint a társadalomban való teljes körű részvételhez és személyes fejlődésükhöz szükségük van;

| 17. | „A mindenki számára elérhető egész életen át tartó tanulás és mobilitás megvalósítása” elnevezésű stratégiai prioritás révén a felnőttoktatás kiemelt szerepet kap az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerében. E stratégiai prioritás megvalósítására minden eddiginél sürgetőbb szükség van egyrészről a Covid19-válságot követő helyreállítás kihívásai és a szükséges reziliencia, másrészről a változó munkaerőpiaci igények, a strukturális munkaerőhiány, a zöld és digitális átállás, valamint amiatt, hogy Európában tartósan magas a hiányos alapismeretekkel, -készségekkel és -kompetenciákkal rendelkező felnőttek aránya; |
| --- | --- |

17.

„A mindenki számára elérhető egész életen át tartó tanulás és mobilitás megvalósítása” elnevezésű stratégiai prioritás révén a felnőttoktatás kiemelt szerepet kap az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerében. E stratégiai prioritás megvalósítására minden eddiginél sürgetőbb szükség van egyrészről a Covid19-válságot követő helyreállítás kihívásai és a szükséges reziliencia, másrészről a változó munkaerőpiaci igények, a strukturális munkaerőhiány, a zöld és digitális átállás, valamint amiatt, hogy Európában tartósan magas a hiányos alapismeretekkel, -készségekkel és -kompetenciákkal rendelkező felnőttek aránya;

| 18. | megoldást kell találni a felnőttoktatás ágazatok, szakpolitikai területek és jogi keretek mentén tapasztalható széttagoltságára. Valamennyi fél részvételével zajló párbeszédre van szükség ahhoz, hogy a felnőttoktatás megerősítését szolgáló olyan közös elképzelés alakulhasson ki, amely egyaránt figyelembe veszi a felnőttkori tanulás szociális dimenzióját és a foglalkoztathatóság szempontját. Mivel a felnőttoktatás az egyének, a munkáltatók és az állam számára is előnyökkel jár, az összes fél felelősségét és hozzájárulását el kell ismerni; |
| --- | --- |

18.

megoldást kell találni a felnőttoktatás ágazatok, szakpolitikai területek és jogi keretek mentén tapasztalható széttagoltságára. Valamennyi fél részvételével zajló párbeszédre van szükség ahhoz, hogy a felnőttoktatás megerősítését szolgáló olyan közös elképzelés alakulhasson ki, amely egyaránt figyelembe veszi a felnőttkori tanulás szociális dimenzióját és a foglalkoztathatóság szempontját. Mivel a felnőttoktatás az egyének, a munkáltatók és az állam számára is előnyökkel jár, az összes fél felelősségét és hozzájárulását el kell ismerni;

| 19. | rendkívül fontos felhívni a munkáltatók figyelmét arra, hogy a felnőttkori tanulás javítja a munkafolyamatok minőségét és jobb eredményekkel szolgál, valamint erősíti a munkavállalók munkájuk iránti elköteleződését. Hozzájárul továbbá a termelékenység és a versenyképesség növeléséhez, a társadalmi befogadás és a nemek közötti egyenlőség megvalósításához, valamint fokozza a kreativitást, az innovációt és a vállalkozói készséget. Fontos tényező a munkáltatók arra való ösztönzésében, hogy tevékenyebben és folyamatosan támogassák a munkavállalók átképzését és továbbképzését, javítva ezzel foglalkoztathatóságukat és megkönnyítve számukra a munkaerőpiaci váltást. Lényeges tehát, hogy valamennyi munkahelyen kialakuljon a tanulás kultúrája, és hogy a munkahelyek tervezzenek és szervezzenek is tanulási lehetőségeket, amit ezért valamennyi érdekelt félnek elő kell mozdítania és támogatnia kell; |
| --- | --- |

19.

rendkívül fontos felhívni a munkáltatók figyelmét arra, hogy a felnőttkori tanulás javítja a munkafolyamatok minőségét és jobb eredményekkel szolgál, valamint erősíti a munkavállalók munkájuk iránti elköteleződését. Hozzájárul továbbá a termelékenység és a versenyképesség növeléséhez, a társadalmi befogadás és a nemek közötti egyenlőség megvalósításához, valamint fokozza a kreativitást, az innovációt és a vállalkozói készséget. Fontos tényező a munkáltatók arra való ösztönzésében, hogy tevékenyebben és folyamatosan támogassák a munkavállalók átképzését és továbbképzését, javítva ezzel foglalkoztathatóságukat és megkönnyítve számukra a munkaerőpiaci váltást. Lényeges tehát, hogy valamennyi munkahelyen kialakuljon a tanulás kultúrája, és hogy a munkahelyek tervezzenek és szervezzenek is tanulási lehetőségeket, amit ezért valamennyi érdekelt félnek elő kell mozdítania és támogatnia kell;

| 20. | a felnőttkori tanulás ugyanakkor nem korlátozódhat csupán a munkával kapcsolatos készségek fejlesztésére. Ugyanilyen fontos felhívni a lakosság figyelmét arra is, hogy milyen jelentőséggel bír, illetve milyen előnyökkel jár az egész életen át tartó tanulásban való részvétel. A felnőttkori tanulást formális, nem formális és informális jellegű rugalmas tanulási útvonalak révén össze kell kapcsolni az oktatás és képzés valamennyi szintjével és típusával, ideértve a felsőoktatást is; |
| --- | --- |

20.

a felnőttkori tanulás ugyanakkor nem korlátozódhat csupán a munkával kapcsolatos készségek fejlesztésére. Ugyanilyen fontos felhívni a lakosság figyelmét arra is, hogy milyen jelentőséggel bír, illetve milyen előnyökkel jár az egész életen át tartó tanulásban való részvétel. A felnőttkori tanulást formális, nem formális és informális jellegű rugalmas tanulási útvonalak révén össze kell kapcsolni az oktatás és képzés valamennyi szintjével és típusával, ideértve a felsőoktatást is;

| 21. | a felnőttkori tanulás szociodemográfiai hátterüktől és személyes körülményeiktől függetlenül javíthatja a felnőttek életkilátásait és munkalehetőségeit. A szakmai előmenetellel kapcsolatos egyéni felelősségvállalást az egész életen át tartó pályaorientáció és szakmai támogatás részének kell tekinteni. A felnőttkori tanulás ezenfelül elősegítheti az aktív polgári szerepvállalást és a közösségi tanulást is, továbbá hozzájárul az egyének személyes, társadalmi és szakmai fejlődéséhez és kiteljesedéséhez, valamint egészségéhez és jóllétéhez, saját jelenlegi és jövőbeli igényeiknek, képességeiknek és törekvéseiknek megfelelően. A felnőttoktatás kulcsszerepet játszik abban, hogy reagálni tudjunk az élet és a munka területén előttünk álló vagy a jövőben várható kihívásokra, illetve hogy meg tudjuk ragadni az ott kínálkozó lehetőségeket, fenntartható közösségeket építve ezáltal; |
| --- | --- |

21.

a felnőttkori tanulás szociodemográfiai hátterüktől és személyes körülményeiktől függetlenül javíthatja a felnőttek életkilátásait és munkalehetőségeit. A szakmai előmenetellel kapcsolatos egyéni felelősségvállalást az egész életen át tartó pályaorientáció és szakmai támogatás részének kell tekinteni. A felnőttkori tanulás ezenfelül elősegítheti az aktív polgári szerepvállalást és a közösségi tanulást is, továbbá hozzájárul az egyének személyes, társadalmi és szakmai fejlődéséhez és kiteljesedéséhez, valamint egészségéhez és jóllétéhez, saját jelenlegi és jövőbeli igényeiknek, képességeiknek és törekvéseiknek megfelelően. A felnőttoktatás kulcsszerepet játszik abban, hogy reagálni tudjunk az élet és a munka területén előttünk álló vagy a jövőben várható kihívásokra, illetve hogy meg tudjuk ragadni az ott kínálkozó lehetőségeket, fenntartható közösségeket építve ezáltal;

| 22. | a demográfiai változások hatásai, valamint a zöld és digitális átállás olyan új megközelítéseket tesznek szükségessé, amelyek előmozdítják a felnőttek – köztük a tanulási tevékenységekben való részvételre kevésbé fogékony csoportok és a 65 évesnél idősebb korosztály – felnőttoktatásba való bekapcsolódását, támogatva ezzel teljes körű társadalmi beilleszkedésüket és részvételüket; |
| --- | --- |

22.

a demográfiai változások hatásai, valamint a zöld és digitális átállás olyan új megközelítéseket tesznek szükségessé, amelyek előmozdítják a felnőttek – köztük a tanulási tevékenységekben való részvételre kevésbé fogékony csoportok és a 65 évesnél idősebb korosztály – felnőttoktatásba való bekapcsolódását, támogatva ezzel teljes körű társadalmi beilleszkedésüket és részvételüket;

HANGSÚLYOZZA, HOGY:

| 23. | a felnőttkori tanulás az ágazatok és az érdekelt felek közötti együttműködést magában foglaló holisztikus megközelítést, valamint hatékony európai, nemzeti, regionális és helyi szintű koordinációt igényel, amelynek során tiszteletben tartják az Európai Unión belül meglévő különféle felnőttoktatási modelleket, és maradéktalanul figyelembe veszik az egyes szakpolitikai szinteket megillető konkrét hatásköröket; |
| --- | --- |

23.

a felnőttkori tanulás az ágazatok és az érdekelt felek közötti együttműködést magában foglaló holisztikus megközelítést, valamint hatékony európai, nemzeti, regionális és helyi szintű koordinációt igényel, amelynek során tiszteletben tartják az Európai Unión belül meglévő különféle felnőttoktatási modelleket, és maradéktalanul figyelembe veszik az egyes szakpolitikai szinteket megillető konkrét hatásköröket;

ENNÉLFOGVA EGYETÉRT AZZAL, HOGY:

| 24. | a 2030-ig tartó időszakban a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) átfogó célja az lesz, hogy bővítse és javítsa a mindenki számára elérhető formális, nem formális és informális tanulási lehetőségek biztosítását, népszerűsítését és igénybevételét; |
| --- | --- |

24.

a 2030-ig tartó időszakban a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) átfogó célja az lesz, hogy bővítse és javítsa a mindenki számára elérhető formális, nem formális és informális tanulási lehetőségek biztosítását, népszerűsítését és igénybevételét;

| 25. | a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) fő kiemelt területei biztosítják a felnőttkori tanulással kapcsolatos munka folytatását és e terület továbbfejlesztését az alább vázolt és az I. mellékletben részletesen ismertetett szempontok mentén:






  — | irányítás, |
| --- | --- | --- |

25.

a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) fő kiemelt területei biztosítják a felnőttkori tanulással kapcsolatos munka folytatását és e terület továbbfejlesztését az alább vázolt és az I. mellékletben részletesen ismertetett szempontok mentén:

—

irányítás,

| — | az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek kínálata és igénybevétele, |
| --- | --- |

—

az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek kínálata és igénybevétele,

| — | hozzáférhetőség és rugalmasság, |
| --- | --- |

—

hozzáférhetőség és rugalmasság,

| — | minőség, méltányosság, befogadás és siker a felnőttoktatásban, |
| --- | --- |

—

minőség, méltányosság, befogadás és siker a felnőttoktatásban,

| — | a zöld és digitális átállás; |
| --- | --- |

—

a zöld és digitális átállás;

A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT ÉS A TAGÁLLAMOK NEMZETI KÖRÜLMÉNYEIT FIGYELEMBE VÉVE EGYETÉRT TOVÁBBÁ AZ ALÁBBI VÉGREHAJTÁSI ESZKÖZÖK ALKALMAZÁSÁVAL:

| 26. | Nyitott koordinációs módszer (OMC): a 2030-ig tartó időszakban a tagállamok és a Bizottság szorosan együtt fognak működni annak érdekében, hogy áttekintsék a szakértői szinten végzett munkát, és – a nyitott koordinációs módszer segítségével, valamint saját illetékességi területükön belül nemzeti, regionális, illetve európai szinten felelősséget vállalva a folyamatért – értékeljék az eljárást és annak eredményeit. Ezt az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) részeként létrehozott, a felnőttoktatással foglalkozó munkacsoporttal, valamint a felnőttkori tanulás nemzeti koordinátorainak hálózatával egyeztetésben kell megvalósítani; |
| --- | --- |

26.

Nyitott koordinációs módszer (OMC): a 2030-ig tartó időszakban a tagállamok és a Bizottság szorosan együtt fognak működni annak érdekében, hogy áttekintsék a szakértői szinten végzett munkát, és – a nyitott koordinációs módszer segítségével, valamint saját illetékességi területükön belül nemzeti, regionális, illetve európai szinten felelősséget vállalva a folyamatért – értékeljék az eljárást és annak eredményeit. Ezt az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) részeként létrehozott, a felnőttoktatással foglalkozó munkacsoporttal, valamint a felnőttkori tanulás nemzeti koordinátorainak hálózatával egyeztetésben kell megvalósítani;

| 27. | Egymástól való tanulás: az egymástól való tanulás a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) egyik kulcseleme, mivel lehetőséget ad arra, hogy azonosítsuk az egyes tagállamok bevált gyakorlatait és tanuljunk azokból. Az érdekelt felek közreműködésével zajló ilyen kölcsönös tanulásra többek között olyan eszközök segítségével kerül majd sor, mint a társaktól való tanulási tevékenységek, a partneri tanácsadás, a bevált eljárások és gyakorlatok cseréje, a konferenciák, a szemináriumok, a magas szintű fórumok és szakértői csoportok, valamint a tanulmányok és elemzések, a hálózatok (többek között a webalapú hálózatok) és az információterjesztés egyéb formái, továbbá az eredmények egyértelmű láthatóvá tétele; |
| --- | --- |

27.

Egymástól való tanulás: az egymástól való tanulás a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) egyik kulcseleme, mivel lehetőséget ad arra, hogy azonosítsuk az egyes tagállamok bevált gyakorlatait és tanuljunk azokból. Az érdekelt felek közreműködésével zajló ilyen kölcsönös tanulásra többek között olyan eszközök segítségével kerül majd sor, mint a társaktól való tanulási tevékenységek, a partneri tanácsadás, a bevált eljárások és gyakorlatok cseréje, a konferenciák, a szemináriumok, a magas szintű fórumok és szakértői csoportok, valamint a tanulmányok és elemzések, a hálózatok (többek között a webalapú hálózatok) és az információterjesztés egyéb formái, továbbá az eredmények egyértelmű láthatóvá tétele;

| 28. | Hatékony irányítás: a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) szerves részét képezi; |
| --- | --- |

28.

Hatékony irányítás: a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) szerves részét képezi;

| 29. | A folyamat nyomon követése: az uniós szintű célkitűzések (4) megvalósítása terén elért előrelépés időszakos nyomon követése – amely a nemzetközileg összehasonlítható adatok szisztematikus gyűjtése és elemzése során alkalmazott (e dokumentum II. mellékletében ismertetett) uniós szintű mutatók alapján történik – nélkülözhetetlen hozzájárulást nyújt a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz anélkül, hogy további terheket róna a tagállamokra. Az éves nyomon követésre az Oktatási és Képzési Figyelő, valamint az európai szemeszter folyamata keretében (a felülvizsgált szociális eredménytábla révén) kerül majd sor, amelynek során a felnőttkori tanulás területén elfogadott összes uniós szintű cél elérése terén tett előrehaladást figyelemmel fogják kísérni. Az uniós szintű célok és mutatók nyomon követését és értékelését az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoporttal együttműködésben kell végezni, és 2023-ban felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

29.

A folyamat nyomon követése: az uniós szintű célkitűzések (4) megvalósítása terén elért előrelépés időszakos nyomon követése – amely a nemzetközileg összehasonlítható adatok szisztematikus gyűjtése és elemzése során alkalmazott (e dokumentum II. mellékletében ismertetett) uniós szintű mutatók alapján történik – nélkülözhetetlen hozzájárulást nyújt a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz anélkül, hogy további terheket róna a tagállamokra. Az éves nyomon követésre az Oktatási és Képzési Figyelő, valamint az európai szemeszter folyamata keretében (a felülvizsgált szociális eredménytábla révén) kerül majd sor, amelynek során a felnőttkori tanulás területén elfogadott összes uniós szintű cél elérése terén tett előrehaladást figyelemmel fogják kísérni. Az uniós szintű célok és mutatók nyomon követését és értékelését az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoporttal együttműködésben kell végezni, és 2023-ban felül kell vizsgálni;

| 30. | Tudásépítés és igazolt tényeken alapuló felnőttoktatási politika: ahol csak lehetséges, nemzetközi, európai és nemzeti szinten egyaránt tovább kell fejleszteni a mélyreható adatelemzést és kutatást, mégpedig számos különféle eszközt igénybe véve, valamint támaszkodva az Eurostat, az Eurydice hálózat, a Cedefop, az Európai Képzési Alapítvány (ETF), az Eurofound, az OECD és egyéb szervezetek munkájának eredményeire. Az elemzésnek ki kell terjednie a kiszolgáltatott helyzetű felnőtt csoportok, valamint az oktatásba és képzésbe irányuló beruházások nyomon követésére, lehetőség szerint a munkáltatók és a helyi közösségek szintjén is. Az állásprofilok átalakulása és az óriási mértékű továbbképzési és átképzési erőfeszítések a készségekkel kapcsolatos megbízható és célzott információgyűjtést tesznek szükségessé annak érdekében, hogy fel tudjuk mérni a munkaerőpiacon a jövőben várható készségigényeket. Ez a munka támogatni fogja a felnőttek egész életen át tartó szakmai előmenetelét, és egyaránt megkönnyíti majd számukra a munkaerőpiacon, illetve a társadalomban végbemenő átmenetekhez való alkalmazkodást; |
| --- | --- |

30.

Tudásépítés és igazolt tényeken alapuló felnőttoktatási politika: ahol csak lehetséges, nemzetközi, európai és nemzeti szinten egyaránt tovább kell fejleszteni a mélyreható adatelemzést és kutatást, mégpedig számos különféle eszközt igénybe véve, valamint támaszkodva az Eurostat, az Eurydice hálózat, a Cedefop, az Európai Képzési Alapítvány (ETF), az Eurofound, az OECD és egyéb szervezetek munkájának eredményeire. Az elemzésnek ki kell terjednie a kiszolgáltatott helyzetű felnőtt csoportok, valamint az oktatásba és képzésbe irányuló beruházások nyomon követésére, lehetőség szerint a munkáltatók és a helyi közösségek szintjén is. Az állásprofilok átalakulása és az óriási mértékű továbbképzési és átképzési erőfeszítések a készségekkel kapcsolatos megbízható és célzott információgyűjtést tesznek szükségessé annak érdekében, hogy fel tudjuk mérni a munkaerőpiacon a jövőben várható készségigényeket. Ez a munka támogatni fogja a felnőttek egész életen át tartó szakmai előmenetelét, és egyaránt megkönnyíti majd számukra a munkaerőpiacon, illetve a társadalomban végbemenő átmenetekhez való alkalmazkodást;

| 31. | Együttműködés nemzetközi szervezetekkel: fontos, hogy kibővítsük az együttműködést egyrészről az olyan szervezetekkel, mint az OECD (különösen a Nemzetközi Felnőttkompetencia-értékelési Program [PIAAC] eredményeinek felhasználása révén), az ENSZ (különös tekintettel az UNESCO-ra és az ILO-ra) és az Európa Tanács, másrészről pedig az érintett regionális vagy világszintű kezdeményezések keretében; |
| --- | --- |

31.

Együttműködés nemzetközi szervezetekkel: fontos, hogy kibővítsük az együttműködést egyrészről az olyan szervezetekkel, mint az OECD (különösen a Nemzetközi Felnőttkompetencia-értékelési Program [PIAAC] eredményeinek felhasználása révén), az ENSZ (különös tekintettel az UNESCO-ra és az ILO-ra) és az Európa Tanács, másrészről pedig az érintett regionális vagy világszintű kezdeményezések keretében;

| 32. | Finanszírozás: a felnőttkori tanulással kapcsolatos intézkedésekhez különböző forrásokból támogatott eszközök széles köre biztosít finanszírozást. A felnőttoktatást a projektekhez vagy programokhoz kapcsolódó támogatások helyett – lehetőség szerint és adott esetben, továbbá a szubszidiaritás elvével összhangban – folyamatos és rendszeres finanszírozással kell támogatni. A köz- és a magánszféra érdekelt szereplőinek közös felelősségén alapuló finanszírozási megközelítések alkalmazása elősegítheti a támogatási források számának, illetve összegének növelését; |
| --- | --- |

32.

Finanszírozás: a felnőttkori tanulással kapcsolatos intézkedésekhez különböző forrásokból támogatott eszközök széles köre biztosít finanszírozást. A felnőttoktatást a projektekhez vagy programokhoz kapcsolódó támogatások helyett – lehetőség szerint és adott esetben, továbbá a szubszidiaritás elvével összhangban – folyamatos és rendszeres finanszírozással kell támogatni. A köz- és a magánszféra érdekelt szereplőinek közös felelősségén alapuló finanszírozási megközelítések alkalmazása elősegítheti a támogatási források számának, illetve összegének növelését;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT FIGYELEMBE VÉVE ÉS A NEMZETI KÖRÜLMÉNYEKNEK MEGFELELŐEN:

| 33. | a 2021–2030-as időszakban erőfeszítéseiket az I. mellékletben ismertetett kiemelt területekre összpontosítsák, hozzájárulva ezzel adott esetben az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) végrehajtásához, valamint összhangban saját nemzeti, regionális és helyi sajátosságaikkal, körülményeikkel és jogszabályaikkal; |
| --- | --- |

33.

a 2021–2030-as időszakban erőfeszítéseiket az I. mellékletben ismertetett kiemelt területekre összpontosítsák, hozzájárulva ezzel adott esetben az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) végrehajtásához, valamint összhangban saját nemzeti, regionális és helyi sajátosságaikkal, körülményeikkel és jogszabályaikkal;

| 34. | fokozzák a hatékony kapcsolattartást az érintett minisztériumok között, illetve az érdekelt felekkel, például a szociális partnerekkel, a vállalkozásokkal, a nem kormányzati és civil társadalmi szervezetekkel annak érdekében, hogy javuljon a koherencia a felnőttkori tanulásra vonatkozó szakpolitikák és a tágabb társadalmi-gazdasági szakpolitikák között. Ez az összkormányzati és többszereplős megközelítés tovább erősíthető a szakpolitikákat a gyakorlati megoldásokkal összekapcsoló hatékony nemzeti, regionális és helyi koordinációval; |
| --- | --- |

34.

fokozzák a hatékony kapcsolattartást az érintett minisztériumok között, illetve az érdekelt felekkel, például a szociális partnerekkel, a vállalkozásokkal, a nem kormányzati és civil társadalmi szervezetekkel annak érdekében, hogy javuljon a koherencia a felnőttkori tanulásra vonatkozó szakpolitikák és a tágabb társadalmi-gazdasági szakpolitikák között. Ez az összkormányzati és többszereplős megközelítés tovább erősíthető a szakpolitikákat a gyakorlati megoldásokkal összekapcsoló hatékony nemzeti, regionális és helyi koordinációval;

| 35. | minden szintre kiterjedő partnerségek kialakítása révén, egész életen át tartó pályaorientációval és szakmai előmeneteli lehetőségek biztosításával támogassák a felnőttkori tanulást. E pályaorientációt a minőségbiztosítás elveivel összhangban tájékoztatási intézkedésekkel, validációval és ismeretterjesztéssel kell kiegészíteni, hozzájárulva ezáltal a kompetenciafejlesztési pályákról szóló tanácsi ajánlás végrehajtásához. Mindez biztosítani fogja, hogy a felnőttek saját igényeiknek megfelelően lehetőséget kapjanak alapkészségeik és kulcskompetenciáik fejlesztésére, és így megfelelő szinten elsajátíthassák a társadalom, illetve a munkaerőpiac által napjainkban elvárt készségeket; |
| --- | --- |

35.

minden szintre kiterjedő partnerségek kialakítása révén, egész életen át tartó pályaorientációval és szakmai előmeneteli lehetőségek biztosításával támogassák a felnőttkori tanulást. E pályaorientációt a minőségbiztosítás elveivel összhangban tájékoztatási intézkedésekkel, validációval és ismeretterjesztéssel kell kiegészíteni, hozzájárulva ezáltal a kompetenciafejlesztési pályákról szóló tanácsi ajánlás végrehajtásához. Mindez biztosítani fogja, hogy a felnőttek saját igényeiknek megfelelően lehetőséget kapjanak alapkészségeik és kulcskompetenciáik fejlesztésére, és így megfelelő szinten elsajátíthassák a társadalom, illetve a munkaerőpiac által napjainkban elvárt készségeket;

| 36. | a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló tanácsi ajánlás végrehajtása keretében lépjenek előre a valamennyi felnőtt számára rendelkezésre álló érvényesítési lehetőségek biztosítása terén, olyan második esélyt nyújtó tanulási lehetőségeket kínálva ezáltal, amelyek teljes vagy részleges képesítés megszerzéséhez vezethetnek; |
| --- | --- |

36.

a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló tanácsi ajánlás végrehajtása keretében lépjenek előre a valamennyi felnőtt számára rendelkezésre álló érvényesítési lehetőségek biztosítása terén, olyan második esélyt nyújtó tanulási lehetőségeket kínálva ezáltal, amelyek teljes vagy részleges képesítés megszerzéséhez vezethetnek;

| 37. | mind az általános, mind pedig a szakképzés terén biztosított rugalmas tanulási útvonalak révén támogassák a felnőttoktatási lehetőségek kibővítését a középfokú és a felsőoktatás szintjén, például esti oktatás, részidős képzés, távoktatás és vegyes tanulás formájában, valamint tegyék lehetővé a felnőtt tanulók számára, hogy a) a legalább az EKKR 4. szintjének megfelelő képesítéseket szerezzenek, illetve b) a kompetenciáik naprakésszé tételét, bővítését és elmélyítését célzó rövid tanfolyamokat végezhessenek; |
| --- | --- |

37.

mind az általános, mind pedig a szakképzés terén biztosított rugalmas tanulási útvonalak révén támogassák a felnőttoktatási lehetőségek kibővítését a középfokú és a felsőoktatás szintjén, például esti oktatás, részidős képzés, távoktatás és vegyes tanulás formájában, valamint tegyék lehetővé a felnőtt tanulók számára, hogy a) a legalább az EKKR 4. szintjének megfelelő képesítéseket szerezzenek, illetve b) a kompetenciáik naprakésszé tételét, bővítését és elmélyítését célzó rövid tanfolyamokat végezhessenek;

| 38. | javítsák a felnőttképzésben részt vevő tanárok és oktatók (5) foglalkozási státuszát, és támogassák e munkakörök professzionalizálását, továbbá az innovatív megközelítések (például vegyes tanulás, online, hibrid és távoktatás stb.) és erőforrások (IKT-infrastruktúra és -eszközök) alkalmazásának támogatása révén nyújtsanak számukra jobb alap- és továbbképzési, valamint szakmai továbbképzési lehetőségeket; |
| --- | --- |

38.

javítsák a felnőttképzésben részt vevő tanárok és oktatók (5) foglalkozási státuszát, és támogassák e munkakörök professzionalizálását, továbbá az innovatív megközelítések (például vegyes tanulás, online, hibrid és távoktatás stb.) és erőforrások (IKT-infrastruktúra és -eszközök) alkalmazásának támogatása révén nyújtsanak számukra jobb alap- és továbbképzési, valamint szakmai továbbképzési lehetőségeket;

| 39. | adott esetben támogassák az oktatási, képzési és tanulási folyamatok magas színvonalú és befogadáson alapuló digitalizálását szervezeti és egyéni szinten egyaránt. Ezenfelül biztosítsanak segítségnyújtást, oktatást és képzést a felnőtt tanulók részére ahhoz, hogy megtanulják szélesebb körben és hatékonyabban alkalmazni a digitális eszközöket, figyelembe véve a digitális szakadékot, a nemek közötti digitális szakadékot is ideértve; |
| --- | --- |

39.

adott esetben támogassák az oktatási, képzési és tanulási folyamatok magas színvonalú és befogadáson alapuló digitalizálását szervezeti és egyéni szinten egyaránt. Ezenfelül biztosítsanak segítségnyújtást, oktatást és képzést a felnőtt tanulók részére ahhoz, hogy megtanulják szélesebb körben és hatékonyabban alkalmazni a digitális eszközöket, figyelembe véve a digitális szakadékot, a nemek közötti digitális szakadékot is ideértve;

| 40. | törekedjenek olyan egyszerű, rugalmas és átfogó mechanizmusok kidolgozására, amelyekkel a vállalatok, illetve a magánszemélyek növelni tudják a tudatosságot a társadalom tagjainak körében és szemléletváltásra tudják ösztönözni őket, mégpedig az egész életen át tartó tanulás koncepcióját alapul véve, amely hangsúlyozza a folyamatos ismeretszerzés, valamint készség- és kompetenciafejlesztés szükségességét; |
| --- | --- |

40.

törekedjenek olyan egyszerű, rugalmas és átfogó mechanizmusok kidolgozására, amelyekkel a vállalatok, illetve a magánszemélyek növelni tudják a tudatosságot a társadalom tagjainak körében és szemléletváltásra tudják ösztönözni őket, mégpedig az egész életen át tartó tanulás koncepcióját alapul véve, amely hangsúlyozza a folyamatos ismeretszerzés, valamint készség- és kompetenciafejlesztés szükségességét;

| 41. | a felnőttek tanulási tevékenységekben való részvételének előmozdítása céljából támogassák az egész életen át tartó tanulást olyan különböző eszközök alkalmazása révén, mint például az EPALE, a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja (pl. a felnőttoktatási szakemberek, köztük a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók, a pályaorientációs munkatársak és a támogató személyzet, a kutatók és a tudományos szakemberek, valamint a döntéshozók támogatása); |
| --- | --- |

41.

a felnőttek tanulási tevékenységekben való részvételének előmozdítása céljából támogassák az egész életen át tartó tanulást olyan különböző eszközök alkalmazása révén, mint például az EPALE, a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja (pl. a felnőttoktatási szakemberek, köztük a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók, a pályaorientációs munkatársak és a támogató személyzet, a kutatók és a tudományos szakemberek, valamint a döntéshozók támogatása);

| 42. | mozdítsák elő a felnőtt tanulók és a felnőttoktatásban dolgozók tanulási célú mobilitását, valamint a határokon átnyúló együttműködést többek között az Erasmus+ program, az uniós kohéziós politikai alapok és adott esetben egyéb eszközök keretében; |
| --- | --- |

42.

mozdítsák elő a felnőtt tanulók és a felnőttoktatásban dolgozók tanulási célú mobilitását, valamint a határokon átnyúló együttműködést többek között az Erasmus+ program, az uniós kohéziós politikai alapok és adott esetben egyéb eszközök keretében;

| 43. | tegyenek további erőfeszítéseket a tanulás valamennyi típusa előtt álló akadályok és korlátok felszámolására, ideértve a mobilitással, a hozzáférhetőséggel, a nemek közötti egyenlőség hiányával, a pályaorientációval, a tájékoztatással, a hallgatói szolgáltatásokkal és a korábbi tanulási tevékenységek tanulási eredményként való elismerésével kapcsolatos problémákat is; |
| --- | --- |

43.

tegyenek további erőfeszítéseket a tanulás valamennyi típusa előtt álló akadályok és korlátok felszámolására, ideértve a mobilitással, a hozzáférhetőséggel, a nemek közötti egyenlőség hiányával, a pályaorientációval, a tájékoztatással, a hallgatói szolgáltatásokkal és a korábbi tanulási tevékenységek tanulási eredményként való elismerésével kapcsolatos problémákat is;

| 44. | tökéletesítsék a minőségbiztosítási mechanizmusokat többek között a programok, az eljárások, a végrehajtó szervezetek, a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók, valamint a tanácsadási tevékenységek tekintetében végzett belső és külső minőségbiztosítás előmozdítása, továbbá például a pályakövetés keretében gyűjtött információk felhasználásán alapuló adatgyűjtési módszerek kidolgozása révén; |
| --- | --- |

44.

tökéletesítsék a minőségbiztosítási mechanizmusokat többek között a programok, az eljárások, a végrehajtó szervezetek, a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók, valamint a tanácsadási tevékenységek tekintetében végzett belső és külső minőségbiztosítás előmozdítása, továbbá például a pályakövetés keretében gyűjtött információk felhasználásán alapuló adatgyűjtési módszerek kidolgozása révén;

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÉVEL ÖSSZHANGBAN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK MEGFELELŐEN:

| 45. | támogassa a tagállamokat a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programnak (2021–2030), valamint annak az I. mellékletben ismertetett kiemelt területeinek a végrehajtásában, valamint a holisztikus, összkormányzati megközelítést alkalmazó nemzeti készségfejlesztési stratégiák esetleges kidolgozásában; |
| --- | --- |

45.

támogassa a tagállamokat a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programnak (2021–2030), valamint annak az I. mellékletben ismertetett kiemelt területeinek a végrehajtásában, valamint a holisztikus, összkormányzati megközelítést alkalmazó nemzeti készségfejlesztési stratégiák esetleges kidolgozásában;

| 46. | biztosítsa a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programmal (2021–2030) összhangban tett uniós szakpolitikai kezdeményezések egymást kiegészítő jellegét és koherenciáját; |
| --- | --- |

46.

biztosítsa a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programmal (2021–2030) összhangban tett uniós szakpolitikai kezdeményezések egymást kiegészítő jellegét és koherenciáját;

| 47. | alakítson ki szoros kapcsolatot a tagállamokkal annak biztosítása érdekében, hogy az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021-2030) szóló tanácsi állásfoglalásnak megfelelően rugalmas és hatékony irányítási struktúra álljon rendelkezésre, amely magában foglalja különösen a felnőttoktatással foglalkozó munkacsoportot, a felnőttkori tanulás nemzeti koordinátorainak hálózatát, a társaktól való tanulási tevékenységeket és egyéb hálózatépítési tevékenységeket; |
| --- | --- |

47.

alakítson ki szoros kapcsolatot a tagállamokkal annak biztosítása érdekében, hogy az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021-2030) szóló tanácsi állásfoglalásnak megfelelően rugalmas és hatékony irányítási struktúra álljon rendelkezésre, amely magában foglalja különösen a felnőttoktatással foglalkozó munkacsoportot, a felnőttkori tanulás nemzeti koordinátorainak hálózatát, a társaktól való tanulási tevékenységeket és egyéb hálózatépítési tevékenységeket;

| 48. | munkájuk finanszírozásával támogassa a felnőttkori tanulás nemzeti koordinátorait a tagállamok között, valamint a Bizottsággal folytatott, a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) végrehajtására irányuló együttműködés megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

48.

munkájuk finanszírozásával támogassa a felnőttkori tanulás nemzeti koordinátorait a tagállamok között, valamint a Bizottsággal folytatott, a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) végrehajtására irányuló együttműködés megkönnyítése érdekében;

| 49. | bővítse az Európában folyó felnőttkori tanulással kapcsolatos tudásanyagot a felnőttkori tanulás kérdéseinek elemzése szempontjából releváns tanulmányokkal és kutatásokkal, többek között az Eurydice, a Cedefop és az ETF révén, valamint más érintett hálózatokkal és intézményekkel együttműködésben, teljes mértékben kihasználva információs és kutatási kapacitásaikat anélkül, hogy a tagállamokra további terhek hárulnának. A 65 év feletti korcsoportra is figyelmet kell fordítani, mégpedig a felnőttoktatásban való részvételükre vonatkozó összehasonlító bizonyítékok és adatok kidolgozása révén; |
| --- | --- |

49.

bővítse az Európában folyó felnőttkori tanulással kapcsolatos tudásanyagot a felnőttkori tanulás kérdéseinek elemzése szempontjából releváns tanulmányokkal és kutatásokkal, többek között az Eurydice, a Cedefop és az ETF révén, valamint más érintett hálózatokkal és intézményekkel együttműködésben, teljes mértékben kihasználva információs és kutatási kapacitásaikat anélkül, hogy a tagállamokra további terhek hárulnának. A 65 év feletti korcsoportra is figyelmet kell fordítani, mégpedig a felnőttoktatásban való részvételükre vonatkozó összehasonlító bizonyítékok és adatok kidolgozása révén;

| 50. | folytassa és fokozza az együttműködést az érintett nemzetközi szervezetekkel, például az OECD-vel, az ENSZ-szel (különösen az UNESCO-val és az ILO-val) és az Európa Tanáccsal, valamint az olyan releváns regionális vagy világméretű kezdeményezésekkel, mint például a Nyugat-Balkánra irányuló tevékenységek, a keleti partnerség stb.; |
| --- | --- |

50.

folytassa és fokozza az együttműködést az érintett nemzetközi szervezetekkel, például az OECD-vel, az ENSZ-szel (különösen az UNESCO-val és az ILO-val) és az Európa Tanáccsal, valamint az olyan releváns regionális vagy világméretű kezdeményezésekkel, mint például a Nyugat-Balkánra irányuló tevékenységek, a keleti partnerség stb.;

| 51. | biztosítson a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) végrehajtásának támogatására rendelkezésre álló európai szintű forrásokat olyan releváns uniós programok, források és eszközök segítségével, mint az Erasmus+, az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az Igazságos Átmenet Alap, az InvestEU, a technikai támogatási eszköz stb.; |
| --- | --- |

51.

biztosítson a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) végrehajtásának támogatására rendelkezésre álló európai szintű forrásokat olyan releváns uniós programok, források és eszközök segítségével, mint az Erasmus+, az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az Igazságos Átmenet Alap, az InvestEU, a technikai támogatási eszköz stb.;

| 52. | terjesszen elő szisztematikus áttekintést és ütemtervet azokról a folyamatban lévő és tervezett szakpolitikákról, együttműködési eszközökről, finanszírozási eszközökről, kezdeményezésekről és célzott uniós szintű pályázati felhívásokról – többek között a kompetenciafejlesztési pályákról, az Erasmus+ programról és az európai szemeszterről –, amelyek hozzájárulnak a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) megvalósításához, és az említett áttekintésről és ütemtervről rendszeresen számoljon be a Tanácsnak; |
| --- | --- |

52.

terjesszen elő szisztematikus áttekintést és ütemtervet azokról a folyamatban lévő és tervezett szakpolitikákról, együttműködési eszközökről, finanszírozási eszközökről, kezdeményezésekről és célzott uniós szintű pályázati felhívásokról – többek között a kompetenciafejlesztési pályákról, az Erasmus+ programról és az európai szemeszterről –, amelyek hozzájárulnak a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) megvalósításához, és az említett áttekintésről és ütemtervről rendszeresen számoljon be a Tanácsnak;

| 53. | az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) részeként számoljon be a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) végrehajtásáról a felnőttkori tanulással foglalkozó nemzeti koordinátorok, a felnőttoktatással foglalkozó munkacsoport, valamint az oktatási és kutatási szakértők munkájára építve; |
| --- | --- |

53.

az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (2021–2030) részeként számoljon be a felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) végrehajtásáról a felnőttkori tanulással foglalkozó nemzeti koordinátorok, a felnőttoktatással foglalkozó munkacsoport, valamint az oktatási és kutatási szakértők munkájára építve;

| 54. | tegye lehetővé az EPALE továbbfejlesztését és végrehajtását, amely platform a kollégák közötti cserekapcsolatok, blogbejegyzések, fórumok és hálózatépítés révén, valamint a felnőttkori tanulás valamennyi vonatkozásáról magas színvonalú, pontos és releváns tájékoztatást nyújtva támogatja és megerősíti a felnőttoktatásban részt vevő szakembereket; |
| --- | --- |

54.

tegye lehetővé az EPALE továbbfejlesztését és végrehajtását, amely platform a kollégák közötti cserekapcsolatok, blogbejegyzések, fórumok és hálózatépítés révén, valamint a felnőttkori tanulás valamennyi vonatkozásáról magas színvonalú, pontos és releváns tájékoztatást nyújtva támogatja és megerősíti a felnőttoktatásban részt vevő szakembereket;

| 55. | támogassa a tagállamokat – többek között finanszírozás útján – a kutatási ciklusokban való rendszeres részvételükben annak érdekében, hogy összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre a felnőttek készségeinek területén elért előrehaladásukról (OECD-felmérés a felnőttek készségeiről [PIAAC], felnőttoktatási felmérés, munkaerő-felmérés). |
| --- | --- |

55.

támogassa a tagállamokat – többek között finanszírozás útján – a kutatási ciklusokban való rendszeres részvételükben annak érdekében, hogy összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre a felnőttek készségeinek területén elért előrehaladásukról (OECD-felmérés a felnőttek készségeiről [PIAAC], felnőttoktatási felmérés, munkaerő-felmérés).

---

(1)  EUCO 19/1/17 REV 1.

(2)  Lásd például a következő kiadványokat: Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities (Felnőttoktatás és a Covid19: kihívások és lehetőségek, A felnőttoktatással foglalkozó „Oktatás és képzés 2020” munkacsoport, 2020), Adult learning and education and COVID-19 (Felnőttkori tanulás, felnőttoktatás és a Covid19, UNESCO Institute for Lifelong Learning, 2020), valamint Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing? (Felnőttkori tanulás és a Covid19: mennyi informális és nem formális tanulási lehetőségtől esnek el a munkavállalók?, OECD, 2021).

(3)  Oktatási és Képzési Figyelő, 2020. Tanítás és tanulás a digitális korban, SWD(2020) 234 final. Az adatok forrása: Eurostat, az EU munkaerő-felmérése (a tervek szerint 2022-ben módosulni fog a felmérés módszertana).

(4)  Ezek a célértékek uniós átlagértékek, amelyeket a tagállamoknak kollektíven kell teljesíteniük. Az e célok teljesítése terén elért eredményekről való – többek között adott esetben az európai szemeszter keretében történő – jelentéstétel során a Bizottságnak figyelembe kell vennie az egyes nemzeti rendszerek sajátosságait és a tagállami körülményeket. A tagállamoknak a saját körülményeiknek, prioritásaiknak és kihívásaiknak megfelelően teljes mértékben ki kell használniuk a rendelkezésre álló uniós támogatási lehetőségeket. E célkitűzések nem érintik az arról való döntéshozatalt, hogy a 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi keret és a Next Generation EU alapján rendelkezésre álló uniós támogatási eszközöket miként fogják végrehajtani.

(5)  Ezen állásfoglalásban a tanár kifejezés arra a személyre vonatkozik, akit a nemzeti jog és gyakorlat tanári (vagy azzal egyenértékű) státusszal rendelkező személyként minősít, az oktató kifejezés pedig minden olyan személyre, aki egy vagy több (elméleti vagy gyakorlati) képzési funkcióhoz kapcsolódó tevékenységet lát el akár oktatási vagy képzési intézményben, akár munkahelyen. E fogalmak kiterjednek az alsó és középfokú oktatásban, valamint a felsőoktatásban dolgozó tanárokra, a szakmai alap- és továbbképzésben dolgozó tanárokra és oktatókra, továbbá a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban, valamint a felnőttoktatásban dolgozó szakemberekre, a jövő európai tanárairól és oktatóiról szóló tanácsi következtetésekkel (HL C 193., 2020.6.9., 11. o.) összhangban.

---

MELLÉKLET I.

A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy – adott esetben a Bizottság támogatásával – sajátos körülményeiket is szem előtt tartva, valamint a nemzeti prioritásaikkal összhangban összpontosítsanak az alább leírt területekre.

1. kiemelt terület – Irányítás

| a) | A kormányok, a regionális és helyi hatóságok, az oktatási és képzésszolgáltatók, a vállalatok, a szociális partnerek, az állami foglalkoztatási és a szociális szolgálatok, valamint a civil társadalom közötti partnerségek elengedhetetlenek, és szorosan kapcsolódnak valamennyi érintett fél megosztott felelősségéhez. Ez a felelősség kiterjed többek között az olyan feladatokra, mint az oktatási és képzési igények elemzése és a felnőttek előtt álló tanulási lehetőségek fejlesztése, az összes érdekelt fél bevonásának és együttműködésének optimalizálása, a figyelemfelkeltés és a tájékoztatás, valamint a szolgáltatók és a vállalatok számára biztosított kellő iránymutatás és tanácsadás támogatása. |
| --- | --- |

a)

A kormányok, a regionális és helyi hatóságok, az oktatási és képzésszolgáltatók, a vállalatok, a szociális partnerek, az állami foglalkoztatási és a szociális szolgálatok, valamint a civil társadalom közötti partnerségek elengedhetetlenek, és szorosan kapcsolódnak valamennyi érintett fél megosztott felelősségéhez. Ez a felelősség kiterjed többek között az olyan feladatokra, mint az oktatási és képzési igények elemzése és a felnőttek előtt álló tanulási lehetőségek fejlesztése, az összes érdekelt fél bevonásának és együttműködésének optimalizálása, a figyelemfelkeltés és a tájékoztatás, valamint a szolgáltatók és a vállalatok számára biztosított kellő iránymutatás és tanácsadás támogatása.

| b) | A felnőttoktatási szükségletekkel kapcsolatos együttműködés általános feltételeinek megerősítése, azaz törekvés arra, hogy kialakuljon a felnőttkori tanulás átfogó megközelítése, amely kiterjed a felnőttoktatás és -képzés minden típusára, formájára és szintjére, valamint a tanulási lehetőségek egyéb releváns formáira, továbbá meghatározza valamennyi érintett ágazat szerepét. E szemlélet jegyében helyénvaló az ágazatokon átnyúló felügyelet, valamint a szakpolitikai koherenciához vezető minisztérium- és ágazatközi partnerségek biztosítása. Ez a megközelítés az egész életen át tartó tanulás részeként olyan felnőttoktatási stratégiákat és nemzeti készségfejlesztési stratégiákat eredményezhet, amelyek kutatáson, tényeken és adatokon alapulnak. |
| --- | --- |

b)

A felnőttoktatási szükségletekkel kapcsolatos együttműködés általános feltételeinek megerősítése, azaz törekvés arra, hogy kialakuljon a felnőttkori tanulás átfogó megközelítése, amely kiterjed a felnőttoktatás és -képzés minden típusára, formájára és szintjére, valamint a tanulási lehetőségek egyéb releváns formáira, továbbá meghatározza valamennyi érintett ágazat szerepét. E szemlélet jegyében helyénvaló az ágazatokon átnyúló felügyelet, valamint a szakpolitikai koherenciához vezető minisztérium- és ágazatközi partnerségek biztosítása. Ez a megközelítés az egész életen át tartó tanulás részeként olyan felnőttoktatási stratégiákat és nemzeti készségfejlesztési stratégiákat eredményezhet, amelyek kutatáson, tényeken és adatokon alapulnak.

| c) | A nemzeti, regionális és helyi szintű érdekelt felek közötti együttműködésnek és partnerségnek ki kell elégítenie a felnőtt tanulók és a munkáltatók igényeit, ideértve – amennyiben lehetséges, és a nemzeti körülményeknek megfelelően – a felnőttoktatási kezdeményezések hatékony és eredményes finanszírozását is. |
| --- | --- |

c)

A nemzeti, regionális és helyi szintű érdekelt felek közötti együttműködésnek és partnerségnek ki kell elégítenie a felnőtt tanulók és a munkáltatók igényeit, ideértve – amennyiben lehetséges, és a nemzeti körülményeknek megfelelően – a felnőttoktatási kezdeményezések hatékony és eredményes finanszírozását is.

2. kiemelt terület – Az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek kínálata és igénybevétele

| a) | Rendkívül fontos felhívni a felnőttek figyelmét arra, hogy a tanulás egész életen át tartó tevékenység, amelyet érdemes az egyén élete során rendszeres időközönként folytatni. |
| --- | --- |

a)

Rendkívül fontos felhívni a felnőttek figyelmét arra, hogy a tanulás egész életen át tartó tevékenység, amelyet érdemes az egyén élete során rendszeres időközönként folytatni.

| b) | A felnőttkori tanulásnak személyre szabottabbnak kellene lennie: hatékony, az egész életet végigkísérő pályaorientációs rendszerekkel és tájékoztatási tevékenységekkel, valamint a korábbi tanulmányok érvényesítésére szolgáló integrált rendszerekkel kell ösztönözni és támogatni. |
| --- | --- |

b)

A felnőttkori tanulásnak személyre szabottabbnak kellene lennie: hatékony, az egész életet végigkísérő pályaorientációs rendszerekkel és tájékoztatási tevékenységekkel, valamint a korábbi tanulmányok érvényesítésére szolgáló integrált rendszerekkel kell ösztönözni és támogatni.

| c) | Az egész életen át tartó pályaorientáció és a felnőttkori tanulás tervezésének támogatása érdekében a meglévő készségigény-előrejelző rendszereket (a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés) valamennyi érdekelt fél számára elérhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

c)

Az egész életen át tartó pályaorientáció és a felnőttkori tanulás tervezésének támogatása érdekében a meglévő készségigény-előrejelző rendszereket (a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés) valamennyi érdekelt fél számára elérhetővé kell tenni.

| d) | Adott esetben a pénzügyi ösztönzőknek, adókedvezményeknek és egyéb szociális juttatásoknak, illetve munkáltatói szintű kompenzációs intézkedéseknek a felnőttkori tanulásra vonatkozó politikák végrehajtásába történő beépítése várhatóan erősíteni fogja a munkáltatók felnőttkori tanulás iránti elkötelezettségét. |
| --- | --- |

d)

Adott esetben a pénzügyi ösztönzőknek, adókedvezményeknek és egyéb szociális juttatásoknak, illetve munkáltatói szintű kompenzációs intézkedéseknek a felnőttkori tanulásra vonatkozó politikák végrehajtásába történő beépítése várhatóan erősíteni fogja a munkáltatók felnőttkori tanulás iránti elkötelezettségét.

| e) | A fenntartható állami finanszírozást a felnőttkori tanulás valamennyi típusa, formája és szintje tekintetében egyéb, különféle (európai, nemzeti, regionális, helyi, munkáltatói, egyéni) szintű finanszírozással is ki kell egészíteni. Kulcsfontosságú a források hatékony elosztása és felhasználása, amelyet hozzá kell igazítani az egyéni tanulási igényekhez. Ebben fontos szerepet játszik a kiadások nyomon követése. |
| --- | --- |

e)

A fenntartható állami finanszírozást a felnőttkori tanulás valamennyi típusa, formája és szintje tekintetében egyéb, különféle (európai, nemzeti, regionális, helyi, munkáltatói, egyéni) szintű finanszírozással is ki kell egészíteni. Kulcsfontosságú a források hatékony elosztása és felhasználása, amelyet hozzá kell igazítani az egyéni tanulási igényekhez. Ebben fontos szerepet játszik a kiadások nyomon követése.

3. kiemelt terület – Hozzáférhetőség és rugalmasság

| a) | A felnőttkori tanulásnak rugalmasnak kell lennie az idő, a hely, az erőforrások, a tanulásszervezés formái és a végrehajtás szempontjából, és különféle megközelítéseket és intézkedéseket kell magában foglalnia a tanulásban való részvétel, befogadás és motiváltság növelése érdekében. Lehetővé kell tennie nemcsak a formális oktatás és képzés különböző szintjeire, hanem az átképzésre és továbbképzésre irányuló egyéb – többek között nem formális – programokra való beiratkozást is, a tanulás szélesebb körű értelmezése mentén. A családi, magánéleti és munkahelyi feladataik megfelelő ellátását lehetővé tevő rugalmasság elengedhetetlen ahhoz, hogy a felnőttek minél többen és minél tovább vegyenek részt a tanulásban. A felnőttoktatásnak magas színvonalú programokat kell biztosítania, függetlenül attól, hogy magán- vagy állami finanszírozásból történik-e. |
| --- | --- |

a)

A felnőttkori tanulásnak rugalmasnak kell lennie az idő, a hely, az erőforrások, a tanulásszervezés formái és a végrehajtás szempontjából, és különféle megközelítéseket és intézkedéseket kell magában foglalnia a tanulásban való részvétel, befogadás és motiváltság növelése érdekében. Lehetővé kell tennie nemcsak a formális oktatás és képzés különböző szintjeire, hanem az átképzésre és továbbképzésre irányuló egyéb – többek között nem formális – programokra való beiratkozást is, a tanulás szélesebb körű értelmezése mentén. A családi, magánéleti és munkahelyi feladataik megfelelő ellátását lehetővé tevő rugalmasság elengedhetetlen ahhoz, hogy a felnőttek minél többen és minél tovább vegyenek részt a tanulásban. A felnőttoktatásnak magas színvonalú programokat kell biztosítania, függetlenül attól, hogy magán- vagy állami finanszírozásból történik-e.

| b) | A felnőttoktatás keretében biztosított oktatási és képzési programoknak az egyes tanulók előzetes tudására, készségeire és kompetenciáira, tapasztalataira, preferenciáira és sajátosságaira kell épülniük, igényeik és esetleges önértékelési eredményeik alapján, és különös figyelmet kell fordítaniuk a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra. Az oktatásnak és tanulásnak az a megközelítése, amely a felnőtteket ízlésük, kívánságaik és igényeik kifejezésére ösztönzi, alapvetően inkluzív, valamint a felnőtteket önmaguk képzésére és folyamatos javulásra sarkallja, miközben lehetőségeket kínál a személyes és a szakmai fejlődésre, a közösségi tanulásra, az intergenerációs tanulásra és egyéb társadalmi szempontok érvényesítésére. |
| --- | --- |

b)

A felnőttoktatás keretében biztosított oktatási és képzési programoknak az egyes tanulók előzetes tudására, készségeire és kompetenciáira, tapasztalataira, preferenciáira és sajátosságaira kell épülniük, igényeik és esetleges önértékelési eredményeik alapján, és különös figyelmet kell fordítaniuk a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra. Az oktatásnak és tanulásnak az a megközelítése, amely a felnőtteket ízlésük, kívánságaik és igényeik kifejezésére ösztönzi, alapvetően inkluzív, valamint a felnőtteket önmaguk képzésére és folyamatos javulásra sarkallja, miközben lehetőségeket kínál a személyes és a szakmai fejlődésre, a közösségi tanulásra, az intergenerációs tanulásra és egyéb társadalmi szempontok érvényesítésére.

| c) | A felnőttoktatásnak továbbá elő kell segítenie a tudás, a készségek és a kompetenciák elsajátítását és megerősítését is, ezáltal pedig hozzá kell járulnia a befogadóbb társadalmak biztosításához, valamint – az egyedi körülmények és a társadalmi-gazdasági háttér függvényében – az esélyegyenlőség garantálásához, különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott helyzetű csoportokra. |
| --- | --- |

c)

A felnőttoktatásnak továbbá elő kell segítenie a tudás, a készségek és a kompetenciák elsajátítását és megerősítését is, ezáltal pedig hozzá kell járulnia a befogadóbb társadalmak biztosításához, valamint – az egyedi körülmények és a társadalmi-gazdasági háttér függvényében – az esélyegyenlőség garantálásához, különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott helyzetű csoportokra.

| d) | Mérlegelni kell pénzügyi és egyéb támogatási intézkedések, valamint a tanulókat támogató konkrét intézkedések bevezetését. Ilyenek lehetnek például az olyan pénzügyi ösztönzők, mint a kölcsönök, a támogatások és az adókedvezmények. |
| --- | --- |

d)

Mérlegelni kell pénzügyi és egyéb támogatási intézkedések, valamint a tanulókat támogató konkrét intézkedések bevezetését. Ilyenek lehetnek például az olyan pénzügyi ösztönzők, mint a kölcsönök, a támogatások és az adókedvezmények.

| e) | A mikrotanúsítványok koncepciójának és alkalmazásának feltérképezése rugalmasabb és modulárisabb tanulási módozatok biztosításával és inkluzívabb tanulási pályákat kínálva segítheti a tanulási lehetőségek kibővítését és az egész életen át tartó tanulás szerepének megerősítését. |
| --- | --- |

e)

A mikrotanúsítványok koncepciójának és alkalmazásának feltérképezése rugalmasabb és modulárisabb tanulási módozatok biztosításával és inkluzívabb tanulási pályákat kínálva segítheti a tanulási lehetőségek kibővítését és az egész életen át tartó tanulás szerepének megerősítését.

4. kiemelt terület – Minőség, méltányosság, befogadás és siker a felnőttoktatásban

Professzionalizálás:

| a) | Szükség van a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók, köztük a gyakorló szakemberek (pl. mentorok, tutorok) és egyéb, támogató tevékenységekben részt vevő szakemberek professzionalizálására és kapacitásépítésére: utóbbi tevékenységek közé tartozik a felnőttkori tanulással kapcsolatos tanácsadás, érvényesítés, tájékoztatás, tudatosságnövelés, vezetés és irányítás. Hozzáadott értéket jelenthet a felnőttoktatásban részt vevő szakemberek kulcskompetenciáinak meghatározása és érvényesítése. |
| --- | --- |

a)

Szükség van a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók, köztük a gyakorló szakemberek (pl. mentorok, tutorok) és egyéb, támogató tevékenységekben részt vevő szakemberek professzionalizálására és kapacitásépítésére: utóbbi tevékenységek közé tartozik a felnőttkori tanulással kapcsolatos tanácsadás, érvényesítés, tájékoztatás, tudatosságnövelés, vezetés és irányítás. Hozzáadott értéket jelenthet a felnőttoktatásban részt vevő szakemberek kulcskompetenciáinak meghatározása és érvényesítése.

| b) | A felnőttkori tanulás professzionalizálása lényeges tényező az így nyújtott oktatás és képzés minősége szempontjából (a felnőtt tanulóknak például a tárgyi tudáson felül szociális és digitális készségeket is el kell sajátítaniuk, ehhez pedig eltérő/testreszabott oktatási megközelítés szükséges). A felnőttképzésben dolgozó tanárokat és oktatókat támogatni kell a kompetenciaalapú oktatás és tanulás alkalmazásában, többek között tanácsadók és a társaktól való tanulási tevékenységek révén. |
| --- | --- |

b)

A felnőttkori tanulás professzionalizálása lényeges tényező az így nyújtott oktatás és képzés minősége szempontjából (a felnőtt tanulóknak például a tárgyi tudáson felül szociális és digitális készségeket is el kell sajátítaniuk, ehhez pedig eltérő/testreszabott oktatási megközelítés szükséges). A felnőttképzésben dolgozó tanárokat és oktatókat támogatni kell a kompetenciaalapú oktatás és tanulás alkalmazásában, többek között tanácsadók és a társaktól való tanulási tevékenységek révén.

| c) | A felnőttoktatási szolgáltatók és a tanulási lehetőségeket kínáló egyéb partnerek jól kiépített hálózata és partnersége biztosíthatja, hogy a felnőttkori tanulás hozzáférhetőbbé váljon és kevésbé szabjon neki gátat a pénz és az idő hiánya. |
| --- | --- |

c)

A felnőttoktatási szolgáltatók és a tanulási lehetőségeket kínáló egyéb partnerek jól kiépített hálózata és partnersége biztosíthatja, hogy a felnőttkori tanulás hozzáférhetőbbé váljon és kevésbé szabjon neki gátat a pénz és az idő hiánya.

Mobilitás:

| d) | A felnőtt tanulók, a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók, valamint a felnőttoktatásban érdekelt egyéb szereplők mobilitását – mint az európai együttműködés kulcselemét és a felnőttkori tanulás minőségének javítására, valamint az Európai Unión belüli többnyelvűség előmozdítására szolgáló eszközt – tovább kell bővíteni. További erőfeszítéseket kell tenni a tanulási és az oktatási célú mobilitás valamennyi típusa előtt álló akadályok és gátak felszámolására, ideértve a hozzáféréssel, az iránymutatással, a hallgatói szolgáltatásokkal és a tanulási eredmények elismerésével kapcsolatos kérdéseket. |
| --- | --- |

d)

A felnőtt tanulók, a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók, valamint a felnőttoktatásban érdekelt egyéb szereplők mobilitását – mint az európai együttműködés kulcselemét és a felnőttkori tanulás minőségének javítására, valamint az Európai Unión belüli többnyelvűség előmozdítására szolgáló eszközt – tovább kell bővíteni. További erőfeszítéseket kell tenni a tanulási és az oktatási célú mobilitás valamennyi típusa előtt álló akadályok és gátak felszámolására, ideértve a hozzáféréssel, az iránymutatással, a hallgatói szolgáltatásokkal és a tanulási eredmények elismerésével kapcsolatos kérdéseket.

| e) | Ki kell használni – esetleg az ESZA+-forrásokból való finanszírozással kiegészítve – az Erasmus+ programot, amely számos új lehetőséget nyújt az Unión belüli és azon kívüli mobilitás fokozására, valamint a határokon átnyúló együttműködés megerősítésére. |
| --- | --- |

e)

Ki kell használni – esetleg az ESZA+-forrásokból való finanszírozással kiegészítve – az Erasmus+ programot, amely számos új lehetőséget nyújt az Unión belüli és azon kívüli mobilitás fokozására, valamint a határokon átnyúló együttműködés megerősítésére.

Befogadás:

| f) | A felnőttkori tanulás fontos szerepet játszik a nemek közötti egyenlőség és a különböző korcsoportok, kultúrák és a különböző hátterű emberek közötti szolidaritás előmozdításában, valamint a demokratikus polgárság erősítésében és az EU alapvető értékeinek érvényesítésében: ebben az összefüggésben különös figyelmet érdemelnek a kiszolgáltatott helyzetű csoportok. |
| --- | --- |

f)

A felnőttkori tanulás fontos szerepet játszik a nemek közötti egyenlőség és a különböző korcsoportok, kultúrák és a különböző hátterű emberek közötti szolidaritás előmozdításában, valamint a demokratikus polgárság erősítésében és az EU alapvető értékeinek érvényesítésében: ebben az összefüggésben különös figyelmet érdemelnek a kiszolgáltatott helyzetű csoportok.

| g) | Az oktatásban és képzésben a felnőttoktatásra szánt források kiegyensúlyozott elosztására van szükség. Mérlegelni kell a megosztott felelősségvállaláson és határozott állami kötelezettségvállaláson alapuló finanszírozási modellek létrehozását, különös tekintettel a hátrányos helyzetű, fogyatékossággal élő, illetve egyéb, esetlegesen kirekesztéshez vezető tényezőknek kitett felnőttek célcsoportjaira. |
| --- | --- |

g)

Az oktatásban és képzésben a felnőttoktatásra szánt források kiegyensúlyozott elosztására van szükség. Mérlegelni kell a megosztott felelősségvállaláson és határozott állami kötelezettségvállaláson alapuló finanszírozási modellek létrehozását, különös tekintettel a hátrányos helyzetű, fogyatékossággal élő, illetve egyéb, esetlegesen kirekesztéshez vezető tényezőknek kitett felnőttek célcsoportjaira.

| h) | Olyan ösztönzőket kell fontolóra venni, amelyek segítségével felszámolhatók mindazok az akadályok – például a tanulásra fordítható idő hiánya, az alacsony színvonalú alap-, illetve szakmai készségek, a hozzáférhetőség hiánya, a motiváció alacsony szintje és a tanuláshoz való negatív hozzáállás –, amelyek gátolják, hogy valamennyi célcsoport részt vegyen a felnőttoktatásban. Rendkívül fontos a releváns érdekelt felekkel való együttműködés annak érdekében, hogy sikerüljön elérni a társadalomtól elfordult felnőttek és egyes konkrét célcsoportok visszatérését a tanuláshoz. |
| --- | --- |

h)

Olyan ösztönzőket kell fontolóra venni, amelyek segítségével felszámolhatók mindazok az akadályok – például a tanulásra fordítható idő hiánya, az alacsony színvonalú alap-, illetve szakmai készségek, a hozzáférhetőség hiánya, a motiváció alacsony szintje és a tanuláshoz való negatív hozzáállás –, amelyek gátolják, hogy valamennyi célcsoport részt vegyen a felnőttoktatásban. Rendkívül fontos a releváns érdekelt felekkel való együttműködés annak érdekében, hogy sikerüljön elérni a társadalomtól elfordult felnőttek és egyes konkrét célcsoportok visszatérését a tanuláshoz.

| i) | Az intergenerációs tanulás – a 65 év felettiek korcsoportját is beleértve – hatékonyan előmozdíthatja a résztvevők jóllétét, valamint az aktív, független és egészséges időskort. |
| --- | --- |

i)

Az intergenerációs tanulás – a 65 év felettiek korcsoportját is beleértve – hatékonyan előmozdíthatja a résztvevők jóllétét, valamint az aktív, független és egészséges időskort.

Minőségbiztosítás:

| j) | A felnőttoktatási és -képzési szolgáltatók és partnereik rendszerszintű minőségbiztosítását adott esetben tovább kell erősíteni. |
| --- | --- |

j)

A felnőttoktatási és -képzési szolgáltatók és partnereik rendszerszintű minőségbiztosítását adott esetben tovább kell erősíteni.

| k) | A felnőttoktatás eredményeinek nyomon követése növelheti a minőségbiztosítás hatékonyságát. |
| --- | --- |

k)

A felnőttoktatás eredményeinek nyomon követése növelheti a minőségbiztosítás hatékonyságát.

| l) | Az oktatásnak és képzésnek tanulóközpontúbbnak kell lennie, valamint rövid távú tanulási tapasztalatok útján biztosíthatná egyes célzott kompetenciák elsajátítását vagy frissítését. |
| --- | --- |

l)

Az oktatásnak és képzésnek tanulóközpontúbbnak kell lennie, valamint rövid távú tanulási tapasztalatok útján biztosíthatná egyes célzott kompetenciák elsajátítását vagy frissítését.

| m) | A nyomon követés, az értékelés és a minőségbiztosítás módszereinek folyamatos fejlesztése alapvető fontosságú a tanulási eredmények kiértékelésének és a haladás perspektívájának biztosításához. |
| --- | --- |

m)

A nyomon követés, az értékelés és a minőségbiztosítás módszereinek folyamatos fejlesztése alapvető fontosságú a tanulási eredmények kiértékelésének és a haladás perspektívájának biztosításához.

| n) | A felnőttkori tanulás minőségének támogatása érdekében a nemzeti és regionális rendszereknek vagy modelleknek – amelyek kiterjednek a korábbi tanulmányok érvényesítésére és elismerésére is – a belső és külső minőségbiztosítás kialakítására és megvalósítására kell irányulniuk. |
| --- | --- |

n)

A felnőttkori tanulás minőségének támogatása érdekében a nemzeti és regionális rendszereknek vagy modelleknek – amelyek kiterjednek a korábbi tanulmányok érvényesítésére és elismerésére is – a belső és külső minőségbiztosítás kialakítására és megvalósítására kell irányulniuk.

5. kiemelt terület: Zöld és digitális átállás

| a) | A kettős (azaz a digitális és a zöld) átállás hajtóerőként támogatja a tanulási pályákkal és az új oktatási és képzési megközelítésekkel – köztük a tanulási környezetekkel – kapcsolatos innovációkat. Ezeknek az innovációknak biztosítaniuk kell a felnőttoktatás különböző formái és szintjei közötti átjárhatóságot és rugalmasságot. A digitális és a zöld átállás minden nemzedéktől megköveteli a szükséges zöld és digitális készségek kifejlesztését (azaz a digitális médiaműveltség és a környezettudatosság növelését) annak érdekében, hogy proaktívan dolgozhassanak és élhessenek a digitális környezetben. A digitális (vegyes, hibrid stb.) tanulás megköveteli továbbá a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók szakmai továbbképzését és a digitális eszközök használatának támogatását, valamint a tananyagok, megközelítések és erőforrások adaptálását. |
| --- | --- |

a)

A kettős (azaz a digitális és a zöld) átállás hajtóerőként támogatja a tanulási pályákkal és az új oktatási és képzési megközelítésekkel – köztük a tanulási környezetekkel – kapcsolatos innovációkat. Ezeknek az innovációknak biztosítaniuk kell a felnőttoktatás különböző formái és szintjei közötti átjárhatóságot és rugalmasságot. A digitális és a zöld átállás minden nemzedéktől megköveteli a szükséges zöld és digitális készségek kifejlesztését (azaz a digitális médiaműveltség és a környezettudatosság növelését) annak érdekében, hogy proaktívan dolgozhassanak és élhessenek a digitális környezetben. A digitális (vegyes, hibrid stb.) tanulás megköveteli továbbá a felnőttképzésben dolgozó tanárok és oktatók szakmai továbbképzését és a digitális eszközök használatának támogatását, valamint a tananyagok, megközelítések és erőforrások adaptálását.

| b) | Ki kell dolgozni azokat a megközelítéseket, amelyek a felnőttoktatásba beépítik a fenntartható fejlődés szempontjait: idetartozik a környezettel kapcsolatos attitűdök kezelése, a megfelelő gondolkodásmódok kialakítása, a tudatosság növelése, valamint a képzés fejlesztésére irányuló konkrét lépések mérlegelése. Az ismereteknek, készségeknek és kompetenciáknak a felnőttoktatás keretében való elsajátítása az ökológiai átalakulási folyamat fontos elemét kell, hogy képezze. A zöld – azaz az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságban és társadalomban szükséges – készségeket mind a társadalom egészében, mind a munkaerőpiacon (minden ágazatban és minden szinten) megkövetelik majd, mivel egyrészt a kialakulóban lévő gazdasági tevékenységek új (vagy megújított) foglalkozásokat hoznak létre, másrészt e készségek a fenntartható életmódhoz is szükségesek. |
| --- | --- |

b)

Ki kell dolgozni azokat a megközelítéseket, amelyek a felnőttoktatásba beépítik a fenntartható fejlődés szempontjait: idetartozik a környezettel kapcsolatos attitűdök kezelése, a megfelelő gondolkodásmódok kialakítása, a tudatosság növelése, valamint a képzés fejlesztésére irányuló konkrét lépések mérlegelése. Az ismereteknek, készségeknek és kompetenciáknak a felnőttoktatás keretében való elsajátítása az ökológiai átalakulási folyamat fontos elemét kell, hogy képezze. A zöld – azaz az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságban és társadalomban szükséges – készségeket mind a társadalom egészében, mind a munkaerőpiacon (minden ágazatban és minden szinten) megkövetelik majd, mivel egyrészt a kialakulóban lévő gazdasági tevékenységek új (vagy megújított) foglalkozásokat hoznak létre, másrészt e készségek a fenntartható életmódhoz is szükségesek.

| c) | A tanulási környezetek megnyitásához nyújtott további támogatás fel fogja gyorsítani a digitális transzformációt, illetve javítani fogja a már meglévő infrastruktúrát/kezdeményezéseket, például a befogadó, digitális és fenntartható társadalmak és a tanulást kínáló munkahelyek előmozdítása révén. Ezeknek a környezeteknek életkortól függetlenül javítaniuk kell a felnőtt tanulók digitális anyagokhoz való egyenlő hozzáférését, valamint támogatniuk kell a digitális technológiák biztonságos használatát. A közjót szolgáló tanulási platformokat úgy kell kialakítani, hogy a résztvevőknek motivációs támogatást, szakmai mentorálást, iránymutatást és tanácsadást nyújtsanak. |
| --- | --- |

c)

A tanulási környezetek megnyitásához nyújtott további támogatás fel fogja gyorsítani a digitális transzformációt, illetve javítani fogja a már meglévő infrastruktúrát/kezdeményezéseket, például a befogadó, digitális és fenntartható társadalmak és a tanulást kínáló munkahelyek előmozdítása révén. Ezeknek a környezeteknek életkortól függetlenül javítaniuk kell a felnőtt tanulók digitális anyagokhoz való egyenlő hozzáférését, valamint támogatniuk kell a digitális technológiák biztonságos használatát. A közjót szolgáló tanulási platformokat úgy kell kialakítani, hogy a résztvevőknek motivációs támogatást, szakmai mentorálást, iránymutatást és tanácsadást nyújtsanak.

---

MELLÉKLET II.

UNIÓS SZINTŰ CÉLÉRTÉKEK ÉS MUTATÓK

A felnőttoktatás európai átlagteljesítményének nyomon követése

A felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési programban (2021–2030) meghatározott stratégiai prioritásokat a felnőttoktatás terén elérendő európai átlagteljesítményre vonatkozó referenciaszintekkel (a továbbiakban: uniós szintű célértékek) és mutatókkal kell támogatni, amelyek lehetővé teszik az elért eredmények nyomon követését és a kihívások meghatározását, valamint a nemzetközileg összehasonlítható adatok szisztematikus gyűjtése, elemzése és kutatása révén hozzájárulnak a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz. Kizárólag összevethető és megbízható adatokon alapulhatnak, és meghatározásuknál figyelembe kell venni az egyes tagállamok eltérő helyzetét.

1.   Uniós szintű célértékek (1)

Felnőttek tanulási tevékenységekben való részvétele

2025-re azon 25–64 éves felnőttek arányának, akik a megelőző 12 hónapban tanulási tevékenységben vettek részt, el kell érnie legalább a 47 %-ot (2).

2030-ra azon 25–64 éves felnőttek arányának, akik a megelőző 12 hónapban tanulási tevékenységben vettek részt, el kell érnie legalább a 60 %-ot.

2.   Uniós szintű mutatók

| a) | Alacsonyan képzett felnőttek tanulási tevékenységekben való részvétele (3) |
| --- | --- |

a)

Alacsonyan képzett felnőttek tanulási tevékenységekben való részvétele (3)

| b) | Friss tanulási tapasztalattal rendelkező munkanélküli felnőttek (4) |
| --- | --- |

b)

Friss tanulási tapasztalattal rendelkező munkanélküli felnőttek (4)

| c) | Legalább alapvető digitális készségekkel rendelkező felnőttek (5) |
| --- | --- |

c)

Legalább alapvető digitális készségekkel rendelkező felnőttek (5)

---

(1)  A 2025-re vonatkozó célértéket a Tanács az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló állásfoglalásában hagyta jóvá. A 2030-ra vonatkozó célértéket a tagállamok állam- és kormányfői a Portói Nyilatkozatban üdvözölték, az Európai Tanács pedig a 2021. június 24–25-i következtetéseiben méltatta.

(2)  Adatgyűjtés forrása 2022-től kezdve: Eurostat, az EU munkaerő-felmérése. Mivel a tervek szerint 2022-től a felnőttoktatási felmérés helyett az EU munkaerő-felmérése képezi majd az adatforrást, a célértéket az új adatforrás tapasztalatai alapján 2023-ban meg kell erősíteni. A Bizottság – az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoporttal együttműködve –, a felnőttoktatási felmérés és a munkaerő-felmérés 2023-as eredményeinek összehasonlítása alapján értékeli majd e változások hatását, és mérlegelni fogja a munkaerő-felmérés módszertanának vagy a célérték szintjének esetleges módosításait. A Tanács ezen értékelés alapján fog dönteni a célszint esetleges kiigazításáról.

(3)  A mutató meghatározása és forrásai hasonlóak, mint a felnőttek tanulásban való részvételére vonatkozó mutató esetén. A fő különbség az, hogy az alacsonyan képzett felnőttekre összpontosít, azaz azokra a felnőttekre, akik legfeljebb alacsonyabb középfokú (vagy az alatti) végzettséget szereztek legmagasabb formális iskolai végzettségként. Így a mutató azoknak az alacsonyan képzett felnőtteknek az arányát méri, akik arról számoltak be, hogy 12 hónap alatt részt vettek formális vagy nem formális oktatásban és képzésben.

(4)  Az adatok az EU munkaerő-felméréséből érhetők el. A „friss tanulási tapasztalat” a formális vagy nem formális oktatásban és képzésben az elmúlt 4 hét során való részvételre utal.

(5)  E mutató adatforrása az IKT háztartásokban és egyének által történő használatáról szóló uniós közösségi felmérés.

---

MELLÉKLET III.

A felnőttkori tanulásra vonatkozó új európai cselekvési program (2021–2030) szempontjából releváns háttérdokumentumok:

Európai Tanács

| 1. | Az Európai Tanács 2021. június 24–25-i következtetései (EUCO 7/21) |
| --- | --- |

1.

Az Európai Tanács 2021. június 24–25-i következtetései (EUCO 7/21)

| 2. | A 2019–2024-es időszakra szóló új stratégiai menetrend (az Európai Tanács által 2019. június 20-án elfogadva) |
| --- | --- |

2.

A 2019–2024-es időszakra szóló új stratégiai menetrend (az Európai Tanács által 2019. június 20-án elfogadva)

| 3. | Az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetései (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

3.

Az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetései (EUCO 19/1/17 REV 1)

Az Európai Unió Tanácsa

| 4. | A Tanács következtetései az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról, HL C 221., 2021.6.10., 3. o. |
| --- | --- |

4.

A Tanács következtetései az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról, HL C 221., 2021.6.10., 3. o.

| 5. | A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030), HL C 66., 2021.2.26., 1. o. |
| --- | --- |

5.

A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030), HL C 66., 2021.2.26., 1. o.

| 6. | A Tanács ajánlása a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről, HL C 417., 2020.12.2., 1. o. |
| --- | --- |

6.

A Tanács ajánlása a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről, HL C 417., 2020.12.2., 1. o.

| 7. | A Tanács ajánlása az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájában és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról, HL C 372., 2020.11.4., 1. o. |
| --- | --- |

7.

A Tanács ajánlása az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájában és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról, HL C 372., 2020.11.4., 1. o.

| 8. | A Tanács következtetései a jövő európai tanárairól és oktatóiról, HL C 193., 2020.6.9., 11. o. |
| --- | --- |

8.

A Tanács következtetései a jövő európai tanárairól és oktatóiról, HL C 193., 2020.6.9., 11. o.

| 9. | A Tanács következtetései – Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást, HL C 389., 2019.11.18., 12. o. |
| --- | --- |

9.

A Tanács következtetései – Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást, HL C 389., 2019.11.18., 12. o.

| 10. | A Tanács következtetései a „kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára” tárgyú tanácsi ajánlás végrehajtásáról, HL C 189., 2019.6.5., 23. o. |
| --- | --- |

10.

A Tanács következtetései a „kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára” tárgyú tanácsi ajánlás végrehajtásáról, HL C 189., 2019.6.5., 23. o.

| 11. | Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia, HL C 456., 2018.12.18., 1. o. |
| --- | --- |

11.

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia, HL C 456., 2018.12.18., 1. o.

| 12. | A Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról, HL C 189., 2018.6.4., 1. o. |
| --- | --- |

12.

A Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról, HL C 189., 2018.6.4., 1. o.

| 13. | A Tanács ajánlása a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára, HL C 484., 2016.12.24., 1. o. |
| --- | --- |

13.

A Tanács ajánlása a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára, HL C 484., 2016.12.24., 1. o.

| 14. | A Tanács ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről, HL C 398., 2012.12.22., 1. o. |
| --- | --- |

14.

A Tanács ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről, HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

| 15. | A Tanács állásfoglalása a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról, HL C 372., 2011.12.20., 1. o. |
| --- | --- |

15.

A Tanács állásfoglalása a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról, HL C 372., 2011.12.20., 1. o.

Nyilatkozatok

| 16. | Portói Nyilatkozat (2021. május 8.) |
| --- | --- |

16.

Portói Nyilatkozat (2021. május 8.)

| 17. | Osnabrücki nyilatkozat a szakképzésnek a helyreállítás és a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről (2020. november 30.) |
| --- | --- |

17.

Osnabrücki nyilatkozat a szakképzésnek a helyreállítás és a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről (2020. november 30.)

Európai Bizottság

| 18. | Cselekvési terv a szociális jogok európai pillérének megvalósítására (COM(2021) 102 final) |
| --- | --- |

18.

Cselekvési terv a szociális jogok európai pillérének megvalósítására (COM(2021) 102 final)

| 19. | Zöld könyv az idősödésről. A generációk közötti szolidaritás és felelősség előmozdítása (COM(2021) 50 final) |
| --- | --- |

19.

Zöld könyv az idősödésről. A generációk közötti szolidaritás és felelősség előmozdítása (COM(2021) 50 final)

| 20. | Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027. Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően (COM(2020) 624 final) |
| --- | --- |

20.

Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027. Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően (COM(2020) 624 final)

| 21. | A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program (COM(2020) 274 final) |
| --- | --- |

21.

A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program (COM(2020) 274 final)

| 22. | Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia (COM(2020) 152 final) |
| --- | --- |

22.

Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia (COM(2020) 152 final)

| 23. | Az európai zöld megállapodás (COM(2019) 640 final) |
| --- | --- |

23.

Az európai zöld megállapodás (COM(2019) 640 final)

---

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/21

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2021. november 29.)

a magas színvonalú és inkluzív alap- és középfokú oktatást előmozdító vegyes tanulási megközelítésekről

(2021/C 504/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

MIVEL:

| (1) | A Covid19-világjárvány a világon és az Unióban is mindenhol hatással van az oktatási és képzési rendszerekre, és azokra soha nem látott nyomást gyakorol. A társadalmi korlátozások jelentős változásokat hoztak az oktatás és a tanulás, valamint az oktatási és képzési közösségeken belüli kommunikáció és együttműködés terén (1). Hatással vannak a tanulókra, a családjukra, a tanárokra, az oktatókra és az intézményvezetőkre, valamint az oktatást segítő közösségi szakemberekre, például a szociális munkásokra, a pszichológusokra és az egyéb szaktanácsadókra, továbbá az egészségügyi szakemberekre és a kultúraoktatókra. A tagállamok gyorsan mozgósítani tudták a távtanulási megoldásokat és az azokhoz való támogatást, és ennek során számos esetben digitális technológiákat használtak. Az új oktatási és képzési lehetőségekkel kapcsolatban hasznos tanulságokat sikerült levonni, többek között azt, hogy a tanárok digitális kompetenciái és készségei jelentősen gyarapodtak, az iskolák és a tágabb közösség közötti kapcsolatok pedig szorosabbra fűződtek. Számos tagállam azonban rendszerszintű gyengeségeket tapasztalt, mivel széles körben hiányzott a felkészültség és az erőforrások az eltérő tanítási és tanulási megközelítésre való átálláshoz, ez pedig rávilágított a meglévő egyenlőtlenségekre, hiányosságokra és szükségletekre, és tovább mélyítette azokat (2). Az oktatási és képzési rendszereknek megoldást kell találniuk a fentiekre, és emellett reziliensebbé kell válniuk annak érdekében, hogy a jövőben jobban meg tudjanak birkózni a változó körülményekkel és alkalmazkodni tudjanak azokhoz. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-világjárvány a világon és az Unióban is mindenhol hatással van az oktatási és képzési rendszerekre, és azokra soha nem látott nyomást gyakorol. A társadalmi korlátozások jelentős változásokat hoztak az oktatás és a tanulás, valamint az oktatási és képzési közösségeken belüli kommunikáció és együttműködés terén (1). Hatással vannak a tanulókra, a családjukra, a tanárokra, az oktatókra és az intézményvezetőkre, valamint az oktatást segítő közösségi szakemberekre, például a szociális munkásokra, a pszichológusokra és az egyéb szaktanácsadókra, továbbá az egészségügyi szakemberekre és a kultúraoktatókra. A tagállamok gyorsan mozgósítani tudták a távtanulási megoldásokat és az azokhoz való támogatást, és ennek során számos esetben digitális technológiákat használtak. Az új oktatási és képzési lehetőségekkel kapcsolatban hasznos tanulságokat sikerült levonni, többek között azt, hogy a tanárok digitális kompetenciái és készségei jelentősen gyarapodtak, az iskolák és a tágabb közösség közötti kapcsolatok pedig szorosabbra fűződtek. Számos tagállam azonban rendszerszintű gyengeségeket tapasztalt, mivel széles körben hiányzott a felkészültség és az erőforrások az eltérő tanítási és tanulási megközelítésre való átálláshoz, ez pedig rávilágított a meglévő egyenlőtlenségekre, hiányosságokra és szükségletekre, és tovább mélyítette azokat (2). Az oktatási és képzési rendszereknek megoldást kell találniuk a fentiekre, és emellett reziliensebbé kell válniuk annak érdekében, hogy a jövőben jobban meg tudjanak birkózni a változó körülményekkel és alkalmazkodni tudjanak azokhoz.

| (2) | A Tanács az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről szóló következtetéseiben felkéri a tagállamokat, hogy „térjenek vissza a személyes tanulási és tanítási tevékenységekhez”, továbbá arra, hogy „miközben lehetőséget biztosítanak a táv-, digitális és vegyes tanulásra, fordítsanak még nagyobb figyelmet az esélyegyenlőség biztosítására”. A Tanács „A digitális oktatásról az európai tudásalapú társadalmakban” című következtetéseiben (3) emellett felkéri a Bizottságot, hogy „a tagállamokkal szoros együttműködésben és a tényekre támaszkodva” kövesse nyomon a fent hivatkozott következtetéseket „azzal a céllal, hogy uniós szinten közös értelmezés alakuljon ki a hatékony, inkluzív és az aktív részvételt elősegítő távtanulási folyamatokhoz szükséges megközelítések tekintetében”. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről szóló következtetéseiben felkéri a tagállamokat, hogy „térjenek vissza a személyes tanulási és tanítási tevékenységekhez”, továbbá arra, hogy „miközben lehetőséget biztosítanak a táv-, digitális és vegyes tanulásra, fordítsanak még nagyobb figyelmet az esélyegyenlőség biztosítására”. A Tanács „A digitális oktatásról az európai tudásalapú társadalmakban” című következtetéseiben (3) emellett felkéri a Bizottságot, hogy „a tagállamokkal szoros együttműködésben és a tényekre támaszkodva” kövesse nyomon a fent hivatkozott következtetéseket „azzal a céllal, hogy uniós szinten közös értelmezés alakuljon ki a hatékony, inkluzív és az aktív részvételt elősegítő távtanulási folyamatokhoz szükséges megközelítések tekintetében”.

| (3) | A 2021 és 2027 közötti időszakra szóló digitális oktatási cselekvési terv felvázolja az Európai Bizottságnak a magas színvonalú, inkluzív és hozzáférhető európai digitális oktatásra vonatkozó jövőképét. Határozottabb európai szintű együttműködésre szólít fel annak érdekében, hogy tanuljunk a Covid19-világjárványból, és hogy az oktatási és képzési rendszerek megfeleljenek a digitális kor kihívásainak. Kiemeli, hogy a technológiában nagy lehetőségek rejlenek a hozzáférhetőbb, rugalmasabb, személyre szabottabb és fokozottan tanulóközpontú tanulás előmozdítására. A cselekvési terv arra törekszik, hogy kezelje az oktatás és képzés terén fennálló egyenlőtlenségeket azokban az esetekben, amikor hiányoznak a digitális készségek és kompetenciák, a megfelelő eszközökhöz való hozzáférés és a megbízható online konnektivitás. Hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az oktatási és képzési rendszerek digitális kapacitását. |
| --- | --- |

(3)

A 2021 és 2027 közötti időszakra szóló digitális oktatási cselekvési terv felvázolja az Európai Bizottságnak a magas színvonalú, inkluzív és hozzáférhető európai digitális oktatásra vonatkozó jövőképét. Határozottabb európai szintű együttműködésre szólít fel annak érdekében, hogy tanuljunk a Covid19-világjárványból, és hogy az oktatási és képzési rendszerek megfeleljenek a digitális kor kihívásainak. Kiemeli, hogy a technológiában nagy lehetőségek rejlenek a hozzáférhetőbb, rugalmasabb, személyre szabottabb és fokozottan tanulóközpontú tanulás előmozdítására. A cselekvési terv arra törekszik, hogy kezelje az oktatás és képzés terén fennálló egyenlőtlenségeket azokban az esetekben, amikor hiányoznak a digitális készségek és kompetenciák, a megfelelő eszközökhöz való hozzáférés és a megbízható online konnektivitás. Hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az oktatási és képzési rendszerek digitális kapacitását.

| (4) | A kompetenciafejlesztés előmozdítása az egyik célja az európai oktatási térségnek, amelynek lehetőségében állna „(a)z oktatás és a kultúra lehetőségeinek maradéktalan kiaknázása [...], hiszen ezek a lehetőségek a munkahelyteremtés, a társadalmi méltányosság és az aktív polgári szerepvállalás mozgatórugói, és egyúttal a maga sokféleségében megmutatkozó európai identitás megtapasztalásának eszközei” (4). Az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló állásfoglalásában (5) a Tanács az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés elsődleges céljaként határozta meg a tagállami oktatási és képzési rendszerek továbbfejlesztésének támogatását, amelyeknek célja biztosítani egyrészt valamennyi polgár egyéni, társadalmi és szakmai kiteljesedését a demokratikus értékek, az egyenlőség, a társadalmi kohézió, az aktív polgári szerepvállalás és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása mellett, másrészt pedig a fenntartható gazdasági jólétet, a zöld és digitális átállást és a foglalkoztathatóságot. |
| --- | --- |

(4)

A kompetenciafejlesztés előmozdítása az egyik célja az európai oktatási térségnek, amelynek lehetőségében állna „(a)z oktatás és a kultúra lehetőségeinek maradéktalan kiaknázása [...], hiszen ezek a lehetőségek a munkahelyteremtés, a társadalmi méltányosság és az aktív polgári szerepvállalás mozgatórugói, és egyúttal a maga sokféleségében megmutatkozó európai identitás megtapasztalásának eszközei” (4). Az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló állásfoglalásában (5) a Tanács az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés elsődleges céljaként határozta meg a tagállami oktatási és képzési rendszerek továbbfejlesztésének támogatását, amelyeknek célja biztosítani egyrészt valamennyi polgár egyéni, társadalmi és szakmai kiteljesedését a demokratikus értékek, az egyenlőség, a társadalmi kohézió, az aktív polgári szerepvállalás és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása mellett, másrészt pedig a fenntartható gazdasági jólétet, a zöld és digitális átállást és a foglalkoztathatóságot.

| (5) | A szociális jogok európai pillérének (6) első alapelve értelmében mindenkinek joga van a minőségi és befogadó oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz annak érdekében, hogy olyan készségeket tartson, illetve szerezzen meg, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljes mértékben részt vehessen a társadalomban és sikeresen alkalmazkodjon a munkaerőpiaci változásokhoz. A pillér 11. alapelve szerint pedig a hátrányos helyzetű gyermekeknek joguk van az esélyegyenlőséget javító külön intézkedésekhez. Ezen alapelvek eredményes megvalósítása nagyban függ a tagállamok eltökéltségétől és intézkedéseitől. Az uniós szintű intézkedések kiegészíthetik a nemzeti intézkedéseket, és a Bizottság a szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési tervben (7) ismertette, hogy mivel járul hozzá a szóban forgó alapelvek megvalósításához. |
| --- | --- |

(5)

A szociális jogok európai pillérének (6) első alapelve értelmében mindenkinek joga van a minőségi és befogadó oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz annak érdekében, hogy olyan készségeket tartson, illetve szerezzen meg, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljes mértékben részt vehessen a társadalomban és sikeresen alkalmazkodjon a munkaerőpiaci változásokhoz. A pillér 11. alapelve szerint pedig a hátrányos helyzetű gyermekeknek joguk van az esélyegyenlőséget javító külön intézkedésekhez. Ezen alapelvek eredményes megvalósítása nagyban függ a tagállamok eltökéltségétől és intézkedéseitől. Az uniós szintű intézkedések kiegészíthetik a nemzeti intézkedéseket, és a Bizottság a szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési tervben (7) ismertette, hogy mivel járul hozzá a szóban forgó alapelvek megvalósításához.

| (6) | Az európai készségfejlesztési program (8) olyan intézkedéseket határoz meg, amelyek segítik az egyéneket és a vállalkozásokat készségeik gyarapításában és fejlesztésében, valamint alkalmazásában, a Covid19-világjárvány tanulságai alapján erősítve a fenntartható versenyképességet és a válságokkal szembeni rezilienciát; a program továbbá javasolja a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) oktatásának előmozdítását a kutatási és innovációs intézkedések keretében. |
| --- | --- |

(6)

Az európai készségfejlesztési program (8) olyan intézkedéseket határoz meg, amelyek segítik az egyéneket és a vállalkozásokat készségeik gyarapításában és fejlesztésében, valamint alkalmazásában, a Covid19-világjárvány tanulságai alapján erősítve a fenntartható versenyképességet és a válságokkal szembeni rezilienciát; a program továbbá javasolja a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) oktatásának előmozdítását a kutatási és innovációs intézkedések keretében.

| (7) | Az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló ajánlásában (9) a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy a rászoruló (azaz a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett) gyermekek részére garantálják a tényleges és ingyenes hozzáférést az oktatáshoz és az iskolai tevékenységekhez. Az EU gyermekjogi stratégiája (10) inkluzív, minőségi oktatás kiépítésére szólít fel. |
| --- | --- |

(7)

Az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló ajánlásában (9) a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy a rászoruló (azaz a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett) gyermekek részére garantálják a tényleges és ingyenes hozzáférést az oktatáshoz és az iskolai tevékenységekhez. Az EU gyermekjogi stratégiája (10) inkluzív, minőségi oktatás kiépítésére szólít fel.

| (8) | Egy gyorsan változó és nagymértékben összekapcsolt világban mindenkinek számos kompetenciára van szüksége, és ezeket egész életén át fejlesztenie kell. Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák európai referenciakeretében (11) meghatározott kulcskompetenciák célja az, hogy megteremtsék az alapot az egyenlőbb és demokratikusabb társadalmak kialakításához. A kulcskompetenciák segíthetnek az inkluzív és fenntartható növekedésre, a társadalmi kohézióra és a demokratikus kultúra továbbfejlesztésére irányuló igény kielégítésében. |
| --- | --- |

(8)

Egy gyorsan változó és nagymértékben összekapcsolt világban mindenkinek számos kompetenciára van szüksége, és ezeket egész életén át fejlesztenie kell. Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák európai referenciakeretében (11) meghatározott kulcskompetenciák célja az, hogy megteremtsék az alapot az egyenlőbb és demokratikusabb társadalmak kialakításához. A kulcskompetenciák segíthetnek az inkluzív és fenntartható növekedésre, a társadalmi kohézióra és a demokratikus kultúra továbbfejlesztésére irányuló igény kielégítésében.

| (9) | Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló tanácsi ajánlás (12) értelmében a kompetenciafejlesztést elő kell segíteni az alábbiak révén: a különböző tanulási módszerek és környezetek előmozdítása, ideértve a digitális technológiák megfelelő alkalmazását is; támogatás nyújtása az oktatásban dolgozó szakembereknek és az oktatási folyamatot támogató más érdekelt feleknek, többek között a családoknak; a különböző formákban elsajátított kulcskompetenciák értékelésének és validálásának támogatása és további fejlesztése; továbbá az oktatáson belüli, illetve az oktatási, képzési és tanulási formák közötti együttműködés – valamennyi szinten és különböző területeken történő – megerősítése. |
| --- | --- |

(9)

Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló tanácsi ajánlás (12) értelmében a kompetenciafejlesztést elő kell segíteni az alábbiak révén: a különböző tanulási módszerek és környezetek előmozdítása, ideértve a digitális technológiák megfelelő alkalmazását is; támogatás nyújtása az oktatásban dolgozó szakembereknek és az oktatási folyamatot támogató más érdekelt feleknek, többek között a családoknak; a különböző formákban elsajátított kulcskompetenciák értékelésének és validálásának támogatása és további fejlesztése; továbbá az oktatáson belüli, illetve az oktatási, képzési és tanulási formák közötti együttműködés – valamennyi szinten és különböző területeken történő – megerősítése.

| (10) | A fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről szóló ajánlásában (13) a Tanács korszerűsített uniós szakpolitikai jövőképet javasol a szakképzésre vonatkozóan, beleértve annak digitalizálását és a vegyes tanulás alkalmazását is. A szakképzésnek a helyreállítás és a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről szóló osnabrücki nyilatkozat (14) szerint a digitális tanulás fontos, kiegészítő szerepet játszhat ebben. |
| --- | --- |

(10)

A fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről szóló ajánlásában (13) a Tanács korszerűsített uniós szakpolitikai jövőképet javasol a szakképzésre vonatkozóan, beleértve annak digitalizálását és a vegyes tanulás alkalmazását is. A szakképzésnek a helyreállítás és a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről szóló osnabrücki nyilatkozat (14) szerint a digitális tanulás fontos, kiegészítő szerepet játszhat ebben.

| (11) | A jövő európai tanárairól és oktatóiról szóló következtetéseiben (15) a Tanács megállapítja, hogy a tanárok, az oktatók és a nevelési-oktatási intézményvezetők az oktatás és képzés nélkülözhetetlen hajtóerejét jelentik, akiket be kell vonni az oktatási és képzési szakpolitikák kidolgozásába, gyakorlati alkalmazásuk tekintetében pedig önállóságot kell biztosítani számukra, ugyanakkor szükségük van arra is, hogy az alapképzésük, a bevezető képzésük és a folyamatos szakmai továbbképzésük átfogó megközelítésen alapuljon. |
| --- | --- |

(11)

A jövő európai tanárairól és oktatóiról szóló következtetéseiben (15) a Tanács megállapítja, hogy a tanárok, az oktatók és a nevelési-oktatási intézményvezetők az oktatás és képzés nélkülözhetetlen hajtóerejét jelentik, akiket be kell vonni az oktatási és képzési szakpolitikák kidolgozásába, gyakorlati alkalmazásuk tekintetében pedig önállóságot kell biztosítani számukra, ugyanakkor szükségük van arra is, hogy az alapképzésük, a bevezető képzésük és a folyamatos szakmai továbbképzésük átfogó megközelítésen alapuljon.

| (12) | A világjárvány tovább súlyosbította a gyermekek és fiatalok fizikai, mentális és érzelmi jóllétével kapcsolatos, régóta fennálló aggodalmakat. Minden gyermeknek és fiatalnak meg kell adni a szükséges támogatást ahhoz, hogy egészséges és aktív életmódot folytathasson (16), ösztönözni kell az egész életen át tartó pozitív szokások kialakítását, és lehetőséget kell biztosítani nekik arra, hogy olyan különféle sporttevékenységekben és egyéb testmozgásban vegyenek részt, amelyek javítják a motoros készségeket, és fokozzák a mentális és érzelmi jóllétet. Emellett a gyermekeknek és a fiataloknak támogatásra van szükségük a tanulás során a mentális és érzelmi jóllétük biztosításához, többek között a tanulási feladatok nehéz körülmények között történő végzése során, valamint a biztonságos és felelősségteljes online magatartás megértésével kapcsolatban (17). Támogatásra van szükségük azoknak a tanulóknak is, akiknek hosszabb időszakokra kell nélkülözniük a családjuk, a társak vagy az iskolai személyzet támogatását. A tanulási veszteségek és a jóllétre gyakorolt hatások kezelése érdekében emellett fontos meghatározni a javításra és korrekcióra szoruló területeket. |
| --- | --- |

(12)

A világjárvány tovább súlyosbította a gyermekek és fiatalok fizikai, mentális és érzelmi jóllétével kapcsolatos, régóta fennálló aggodalmakat. Minden gyermeknek és fiatalnak meg kell adni a szükséges támogatást ahhoz, hogy egészséges és aktív életmódot folytathasson (16), ösztönözni kell az egész életen át tartó pozitív szokások kialakítását, és lehetőséget kell biztosítani nekik arra, hogy olyan különféle sporttevékenységekben és egyéb testmozgásban vegyenek részt, amelyek javítják a motoros készségeket, és fokozzák a mentális és érzelmi jóllétet. Emellett a gyermekeknek és a fiataloknak támogatásra van szükségük a tanulás során a mentális és érzelmi jóllétük biztosításához, többek között a tanulási feladatok nehéz körülmények között történő végzése során, valamint a biztonságos és felelősségteljes online magatartás megértésével kapcsolatban (17). Támogatásra van szükségük azoknak a tanulóknak is, akiknek hosszabb időszakokra kell nélkülözniük a családjuk, a társak vagy az iskolai személyzet támogatását. A tanulási veszteségek és a jóllétre gyakorolt hatások kezelése érdekében emellett fontos meghatározni a javításra és korrekcióra szoruló területeket.

| (13) | A jelenléti tanulás értékének teljes körű elismerése mellett a különböző módokon és különféle környezetekben – többek között iskolai helyszínen, otthon, szabadban, kulturális helyszínen, munkahelyen és digitális környezetben – folytatott tanulás motiváló lehet a gyermekek és a fiatalok számára, és előmozdíthatja a széles körű kompetenciafejlesztésüket. Ez pedig segíthet abban, hogy megértsék – és motivációt merítsenek abból –, hogy a formális oktatás és képzés milyen jelentőséggel bír a társadalmi életük szempontjából, és hogy nagyobb mértékben vállaljanak aktív szerepet a helyi és globális – például a fenntarthatósággal, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos – kihívások terén. |
| --- | --- |

(13)

A jelenléti tanulás értékének teljes körű elismerése mellett a különböző módokon és különféle környezetekben – többek között iskolai helyszínen, otthon, szabadban, kulturális helyszínen, munkahelyen és digitális környezetben – folytatott tanulás motiváló lehet a gyermekek és a fiatalok számára, és előmozdíthatja a széles körű kompetenciafejlesztésüket. Ez pedig segíthet abban, hogy megértsék – és motivációt merítsenek abból –, hogy a formális oktatás és képzés milyen jelentőséggel bír a társadalmi életük szempontjából, és hogy nagyobb mértékben vállaljanak aktív szerepet a helyi és globális – például a fenntarthatósággal, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos – kihívások terén.

| (14) | Az oktatás alapvető emberi jog és a gyermekek joga. Az oktatáshoz való hozzáférést biztosítani kell, függetlenül attól, hogy az oktatás milyen környezetben zajlik – iskolai helyszínen, egyéb fizikai környezetben, távoktatás keretében vagy ezek kombinációjával –, és függetlenül a tanulók különféle személyes és társadalmi körülményeitől. A világjárványon túlmenően, valamint az iskolai helyszínen zajló jelenléti tanulás értékének teljes körű elismerése mellett, a vegyes tanulási megközelítések lehetőséget kínálnak az oktatás és képzés minőségének, relevanciájának és inkluzivitásának javítására, például azáltal, hogy jobb tanulási kínálatot biztosítanak a vidéki és távoli területeken, többek között a legkülső régiókban és a szigetközösségekben, valamint azon egyéb tanulók számára, akik (átmenetileg) nem járnak teljes időben iskolába, azaz: a nomád közösségek tagjai vagy utazó munkavállalók gyermekei; a fiatal gondozók; az egészségügyi problémákkal küzdő, vagy kórházakban, illetve gondozási intézményekben élő tanulók; az élsportolói edzést folytatók; valamint a szakképzésben tanulók vagy a fizetett munkát végzők. Az összes környezetnek és eszköznek egyenlően hozzáférhetőnek kell lennie a kisebbségi csoportok, a fogyatékossággal élő, illetve a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű gyermekek és fiatalok számára, használatuk pedig nem vezethet hátrányos megkülönböztetéshez vagy szegregációhoz. |
| --- | --- |

(14)

Az oktatás alapvető emberi jog és a gyermekek joga. Az oktatáshoz való hozzáférést biztosítani kell, függetlenül attól, hogy az oktatás milyen környezetben zajlik – iskolai helyszínen, egyéb fizikai környezetben, távoktatás keretében vagy ezek kombinációjával –, és függetlenül a tanulók különféle személyes és társadalmi körülményeitől. A világjárványon túlmenően, valamint az iskolai helyszínen zajló jelenléti tanulás értékének teljes körű elismerése mellett, a vegyes tanulási megközelítések lehetőséget kínálnak az oktatás és képzés minőségének, relevanciájának és inkluzivitásának javítására, például azáltal, hogy jobb tanulási kínálatot biztosítanak a vidéki és távoli területeken, többek között a legkülső régiókban és a szigetközösségekben, valamint azon egyéb tanulók számára, akik (átmenetileg) nem járnak teljes időben iskolába, azaz: a nomád közösségek tagjai vagy utazó munkavállalók gyermekei; a fiatal gondozók; az egészségügyi problémákkal küzdő, vagy kórházakban, illetve gondozási intézményekben élő tanulók; az élsportolói edzést folytatók; valamint a szakképzésben tanulók vagy a fizetett munkát végzők. Az összes környezetnek és eszköznek egyenlően hozzáférhetőnek kell lennie a kisebbségi csoportok, a fogyatékossággal élő, illetve a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű gyermekek és fiatalok számára, használatuk pedig nem vezethet hátrányos megkülönböztetéshez vagy szegregációhoz.

| (15) | A vegyes tanulási megközelítések elismerik, hogy az iskola a személyes és társadalmi interakciók közös tereként értéket jelent, és a világ megértésének egyik módjaként jelentősége van a tanulásban. E tekintetben az iskolai architektúra és az iskolai térszervezés egyaránt fontos szerepet játszik. |
| --- | --- |

(15)

A vegyes tanulási megközelítések elismerik, hogy az iskola a személyes és társadalmi interakciók közös tereként értéket jelent, és a világ megértésének egyik módjaként jelentősége van a tanulásban. E tekintetben az iskolai architektúra és az iskolai térszervezés egyaránt fontos szerepet játszik.

| (16) | A vegyes tanulási megközelítések az általuk felölelhető tanulási feladatok és eszközök sokfélesége miatt elősegíthetik a széles körű kompetenciafejlesztést. A digitális technológia alkalmazása – többek között az eszközök online összekapcsolásával – megkönnyítheti a tanulók más tanulókkal, tanulási programokkal és egyéb információforrásokkal való interakcióját, és támogathatja a jelenléti tanulást és a különböző környezetekben történő tanulást. A digitális és az adatműveltségi kompetenciák elsajátítása a vegyes tanulási megközelítések alkalmazásával megkönnyíthető. A tudományos felszerelések, a nyitott oktatási segédanyagok, a kézműves eszközök, a reáliák (a mindennapi használati tárgyak), a publikált szövegek, valamint az íróeszközök és a vizuális művészeti eszközök segíthetik a kreativitást és az önkifejezést, egyénileg és egymással együttműködve is. |
| --- | --- |

(16)

A vegyes tanulási megközelítések az általuk felölelhető tanulási feladatok és eszközök sokfélesége miatt elősegíthetik a széles körű kompetenciafejlesztést. A digitális technológia alkalmazása – többek között az eszközök online összekapcsolásával – megkönnyítheti a tanulók más tanulókkal, tanulási programokkal és egyéb információforrásokkal való interakcióját, és támogathatja a jelenléti tanulást és a különböző környezetekben történő tanulást. A digitális és az adatműveltségi kompetenciák elsajátítása a vegyes tanulási megközelítések alkalmazásával megkönnyíthető. A tudományos felszerelések, a nyitott oktatási segédanyagok, a kézműves eszközök, a reáliák (a mindennapi használati tárgyak), a publikált szövegek, valamint az íróeszközök és a vizuális művészeti eszközök segíthetik a kreativitást és az önkifejezést, egyénileg és egymással együttműködve is.

| (17) | A vegyes tanulási megközelítések tekintetében az előfeltételek megteremtése érdekében koherens, rendszerszintű megközelítésre van szükség. Ez magában foglalja a különböző szakterületeken tevékenykedő gyakorló szakemberek bevonását és a közösséggel való együttműködés előmozdítását, ami közös felelősségvállalást ösztönöz a gyermekek és a fiatalok fejlődésével kapcsolatban. A vegyes tanulási megközelítéseket támogató, rendszerszintű intézkedések hatékonysága emellett a következőkön is alapul: az ökoszisztéma különböző elemei, a helyi, regionális és nemzeti oktatási és képzési hatóságok közötti kapcsolatok meghatározása és támogatása; az oktatási segédanyagok ágazata (technológia, kiadványok és a tantervi oktatáshoz szükséges egyéb felszerelések biztosítása); a kutatási, oktatási és képzési intézmények; a közösségek; a civil társadalmi szervezetek és kezdeményezések; valamint a családok és maguk a tanulók, függetlenül attól, hogy milyen igényekkel és képességszinttel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(17)

A vegyes tanulási megközelítések tekintetében az előfeltételek megteremtése érdekében koherens, rendszerszintű megközelítésre van szükség. Ez magában foglalja a különböző szakterületeken tevékenykedő gyakorló szakemberek bevonását és a közösséggel való együttműködés előmozdítását, ami közös felelősségvállalást ösztönöz a gyermekek és a fiatalok fejlődésével kapcsolatban. A vegyes tanulási megközelítéseket támogató, rendszerszintű intézkedések hatékonysága emellett a következőkön is alapul: az ökoszisztéma különböző elemei, a helyi, regionális és nemzeti oktatási és képzési hatóságok közötti kapcsolatok meghatározása és támogatása; az oktatási segédanyagok ágazata (technológia, kiadványok és a tantervi oktatáshoz szükséges egyéb felszerelések biztosítása); a kutatási, oktatási és képzési intézmények; a közösségek; a civil társadalmi szervezetek és kezdeményezések; valamint a családok és maguk a tanulók, függetlenül attól, hogy milyen igényekkel és képességszinttel rendelkeznek.

| (18) | A vegyes tanulási megközelítések széles körben bevett gyakorlatnak számítanak a szakmai alapképzésben (18); a világjárvány miatti korlátozások azonban kihívásokat állítottak az intézmények és a szervezetek elé a munkaalapú tanulás biztosítására, valamint az oktatókkal és a mentorokkal való kommunikáció fenntartására való lehetőségek tekintetében, és a tanulószerződéses gyakorlati képzések nyújtását is befolyásolták. A gyakorlati tapasztalatszerzés lehetőségeinek beszűkülése rávilágított arra az egyébként is ismert tényre, hogy a szakképzésben ki kell aknázni a digitális technológiában – többek között a digitális eszközökben és tanulási platformokban, az e-Portfoliókban, valamint a szimulációk terén a kiterjesztett valóságban és a virtuális valóságban – rejlő lehetőségeket. Azt is hangsúlyosabbá tette, hogy meg kell érteni és koordinálni kell azokat a módokat, ahogyan a digitális technológiákat a különböző környezetekben (pl. iskolában vagy szakmai gyakorlaton) tanulási célra használják annak érdekében, hogy fel lehessen készíteni a tanulókat az életre és a jövőbeli munkapiacra. |
| --- | --- |

(18)

A vegyes tanulási megközelítések széles körben bevett gyakorlatnak számítanak a szakmai alapképzésben (18); a világjárvány miatti korlátozások azonban kihívásokat állítottak az intézmények és a szervezetek elé a munkaalapú tanulás biztosítására, valamint az oktatókkal és a mentorokkal való kommunikáció fenntartására való lehetőségek tekintetében, és a tanulószerződéses gyakorlati képzések nyújtását is befolyásolták. A gyakorlati tapasztalatszerzés lehetőségeinek beszűkülése rávilágított arra az egyébként is ismert tényre, hogy a szakképzésben ki kell aknázni a digitális technológiában – többek között a digitális eszközökben és tanulási platformokban, az e-Portfoliókban, valamint a szimulációk terén a kiterjesztett valóságban és a virtuális valóságban – rejlő lehetőségeket. Azt is hangsúlyosabbá tette, hogy meg kell érteni és koordinálni kell azokat a módokat, ahogyan a digitális technológiákat a különböző környezetekben (pl. iskolában vagy szakmai gyakorlaton) tanulási célra használják annak érdekében, hogy fel lehessen készíteni a tanulókat az életre és a jövőbeli munkapiacra.

| (19) | Az ifjúsági munka, az önkéntes munka, valamint a kulturális tevékenységekben, többek között a szabadidősportban való részvétel során szerzett tapasztalatok egyértelműen bizonyítják a nem formális tanulás fontosságát és relevanciáját. A nem formális tanulás fontos szerepet játszik azon létfontosságú interperszonális, kommunikációs, kognitív és személyes készségek – többek között a kreativitás – fejlesztésének támogatásában, amelyek megkönnyítik a fiatalok számára a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába való átlépést (19). Az új tanulási módok azonosításához javítani kell a formális és a nem formális tanulási környezetek közötti együttműködést (20). |
| --- | --- |

(19)

Az ifjúsági munka, az önkéntes munka, valamint a kulturális tevékenységekben, többek között a szabadidősportban való részvétel során szerzett tapasztalatok egyértelműen bizonyítják a nem formális tanulás fontosságát és relevanciáját. A nem formális tanulás fontos szerepet játszik azon létfontosságú interperszonális, kommunikációs, kognitív és személyes készségek – többek között a kreativitás – fejlesztésének támogatásában, amelyek megkönnyítik a fiatalok számára a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába való átlépést (19). Az új tanulási módok azonosításához javítani kell a formális és a nem formális tanulási környezetek közötti együttműködést (20).

| (20) | Ez az ajánlás teljes mértékben tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét. Elismeri, hogy az oktatási és képzési intézmények autonómiája tagállamonként nagyon eltérő. Egyes tagállamokban az oktatási és képzési intézmények, a tanárképző intézmények, valamint a tanárok és oktatók nagy fokú autonómiával rendelkeznek. Az ajánlást a nemzeti körülmények figyelembevételével kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(20)

Figyelembe véve a „vegyes tanulás” alábbi fogalommeghatározását:

Ezen ajánlás alkalmazásában a formális oktatásban és képzésben megvalósuló vegyes tanulás különféle megközelítéseket foglal magában, és az értendő alatta, hogy egy iskola (az általános és középfokú oktatásban, beleértve a szakképzést is), tanár, illetve oktató vagy tanuló több megközelítést alkalmaz a tanulási folyamattal kapcsolatban:

| — | az iskolai helyszínt és az iskolán kívüli egyéb fizikai környezeteket ötvözve (akár tanár/oktató jelenlétével, akár térben és/vagy időben elválasztva távtanulás esetén), |
| --- | --- |

—

az iskolai helyszínt és az iskolán kívüli egyéb fizikai környezeteket ötvözve (akár tanár/oktató jelenlétével, akár térben és/vagy időben elválasztva távtanulás esetén),

| — | különféle, akár digitális (beleértve az online tanulást), akár nem digitális tanulási eszközöket ötvözve. |
| --- | --- |

—

különféle, akár digitális (beleértve az online tanulást), akár nem digitális tanulási eszközöket ötvözve.

A tanárok, oktatók és az iskolák pedagógiai szakmai megítélésük alapján választják ki ezeket a megközelítéseket és segítik elő alkalmazásukat olyan érdekfeszítő és hatékony tanulási feladatok részeként, amelyek széles körű kompetenciafejlesztést támogatnak, a tanulók életkorának, képességeinek és körülményeinek, valamint a kívánt tanulási eredményeknek megfelelően.

Egyéb fizikai környezet lehet például egyrészt az otthon; kórházak (beteg vagy sérülést szenvedett gyermekek esetében); másrészt pedig a kulturális intézmények és a közgyűjtemények; gazdaságok, vállalatok és más munkahelyek; természeti és szabadtéri területek; sportlétesítmények és az ifjúsági terek.

A távtanulás olyan tanulást jelent, amelynek során a tanár/az oktató és a tanuló térben és/vagy időben el vannak választva egymástól, figyelembe véve a nemzeti körülményeket.

Az online tanulás olyan tanulást jelent, amelynek során a digitális technológiát különböző eszközök összekapcsolására használják a tanuló, valamint a tanárok, oktatók, illetve az egyéb oktatási személyzet, vagy a többi tanuló közötti interakció megkönnyítésére, célja pedig a tananyag vagy egyéb információk rendelkezésre bocsátása a tanulási programok céljainak teljesítése érdekében.

Digitális tanulási eszközök lehetnek például: a közös tantermi munkát szolgáló okostáblák és projektorok; mobil eszközök, táblagépek és laptopok a feladatok megtervezésére, áttekintésére és megosztására szolgáló alkalmazásokkal; televízió és rádió a programok követéséhez; valamint a kiterjesztett valóságot és a virtuális valóságot támogató eszközök és alkalmazások az interaktivitás fokozásához. A digitális tanulási eszközök nem feltétlenül kapcsolódnak az internethez,

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK

| 1. | a Covid19-válság kapcsán levont tanulságok alapján támogassák az oktatási és képzési rendszerek helyreállítását és felkészültségét azáltal, hogy kezelik a világjárványnak a tanulókra, tanárokra, oktatókra és az egyéb oktatási személyzetre gyakorolt következményeit, valamint dolgozzanak ki hosszabb távú stratégiai megközelítéseket a vegyes tanulásra vonatkozóan, és építsenek a világjárvány során bevezetett vagy tesztelt sikeres innovációkra a bevált gyakorlatok megosztása és terjesztése érdekében, az ezen ajánlásban meghatározott elvekkel összhangban (21). Ezek az innovációk nem helyettesítik az iskolai környezetet és a jelenléti tanulást, hanem kiegészítik azokat; |
| --- | --- |

1.

a Covid19-válság kapcsán levont tanulságok alapján támogassák az oktatási és képzési rendszerek helyreállítását és felkészültségét azáltal, hogy kezelik a világjárványnak a tanulókra, tanárokra, oktatókra és az egyéb oktatási személyzetre gyakorolt következményeit, valamint dolgozzanak ki hosszabb távú stratégiai megközelítéseket a vegyes tanulásra vonatkozóan, és építsenek a világjárvány során bevezetett vagy tesztelt sikeres innovációkra a bevált gyakorlatok megosztása és terjesztése érdekében, az ezen ajánlásban meghatározott elvekkel összhangban (21). Ezek az innovációk nem helyettesítik az iskolai környezetet és a jelenléti tanulást, hanem kiegészítik azokat;

| 2. | a tanulók támogatása érdekében vegyék fontolóra a következő intézkedéseket: |
| --- | --- |

2.

a tanulók támogatása érdekében vegyék fontolóra a következő intézkedéseket:

A válságra adott közvetlen válaszként

| a) | további tanulási lehetőségek és célzott támogatás biztosítása a tanulók számára a részleges iskolabezárások és a jelenléti oktatásra vonatkozó korlátozások miatti tanulási veszteség orvosolása érdekében, különösen a tanulási zavarral küzdő, a sajátos nevelési igényű, a hátrányos helyzetű csoportokból származó vagy az oktatásban és a képzésben tapasztalt fennakadások által egyéb módon érintett tanulók esetében. Ez magában foglalhatja például a személyre szabott támogatás fokozását és a személyes mentorálást, a mentori rendszereket (beleértve a társak általi mentorálást), a befogadó tanulói közösségeket, további tanári erőforrások kirendelését az osztályhoz (pl. közös tanítás), a tanácsadási támogatás fokozását, további tanulási idő biztosítását a tanévben és/vagy a tanítási szünetben, valamint a további tanulási környezetekhez – például a közkönyvtárakhoz és a közösségi terekhez – és az iskola utáni, pedagógiai támogatást nyújtó szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

a)

további tanulási lehetőségek és célzott támogatás biztosítása a tanulók számára a részleges iskolabezárások és a jelenléti oktatásra vonatkozó korlátozások miatti tanulási veszteség orvosolása érdekében, különösen a tanulási zavarral küzdő, a sajátos nevelési igényű, a hátrányos helyzetű csoportokból származó vagy az oktatásban és a képzésben tapasztalt fennakadások által egyéb módon érintett tanulók esetében. Ez magában foglalhatja például a személyre szabott támogatás fokozását és a személyes mentorálást, a mentori rendszereket (beleértve a társak általi mentorálást), a befogadó tanulói közösségeket, további tanári erőforrások kirendelését az osztályhoz (pl. közös tanítás), a tanácsadási támogatás fokozását, további tanulási idő biztosítását a tanévben és/vagy a tanítási szünetben, valamint a további tanulási környezetekhez – például a közkönyvtárakhoz és a közösségi terekhez – és az iskola utáni, pedagógiai támogatást nyújtó szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| b) | a tanulók és családjaik fizikai és mentális jóllétének előtérbe helyezése. Ez többek között a következőket foglalhatná magában: a pszichológiai támogatás megerősítése és a mentális egészségre vonatkozó iránymutatások kidolgozása; a tanulók jóllétét biztosító és a bántalmazásellenes politikák beépítése az iskolai célkitűzésekbe; ellenőrzési és minőségbiztosítási folyamatok (a rendszeres minőségbiztosítási vagy iskolafelügyeleti munka részeként vagy az iskolai helyzetnek a világjárvány összefüggésében végzett konkrét értékelései során); személyzet kijelölése külön erre a célra vagy a mentális egészséggel és támogatással foglalkozó képzett szakemberek és az ilyen szolgáltatások igénybevételének megkönnyítése; |
| --- | --- |

b)

a tanulók és családjaik fizikai és mentális jóllétének előtérbe helyezése. Ez többek között a következőket foglalhatná magában: a pszichológiai támogatás megerősítése és a mentális egészségre vonatkozó iránymutatások kidolgozása; a tanulók jóllétét biztosító és a bántalmazásellenes politikák beépítése az iskolai célkitűzésekbe; ellenőrzési és minőségbiztosítási folyamatok (a rendszeres minőségbiztosítási vagy iskolafelügyeleti munka részeként vagy az iskolai helyzetnek a világjárvány összefüggésében végzett konkrét értékelései során); személyzet kijelölése külön erre a célra vagy a mentális egészséggel és támogatással foglalkozó képzett szakemberek és az ilyen szolgáltatások igénybevételének megkönnyítése;

| c) | a digitális készségek és kompetenciák fejlesztésének előmozdítása az összes tanuló és családjaik körében, figyelembe véve a digitális szakadékot és a nemek közötti digitális szakadékot, és ugyanakkor kezelve valamennyi sztereotípiát és az elfogultság valamennyi formáját, beleértve a nemi sztereotípiákat és a nemi elfogultságot is, valamint az oktatási és képzési rendszerek digitális kapacitásának fejlesztése a rendelkezésre álló eszközökbe és a konnektivitásba való, iskolai és közösségi szintű beruházások ösztönzésével, továbbá a digitális készségek és kompetenciák fejlesztési lehetőségeinek biztosításával, beleértve a technológia kommunikációs célú, valamit az önálló és a kollaboratív tanulásra és a későbbi tanulás javítása érdekében az önértékelésre történő alkalmazását is. A nemzeti, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerinti tervekben előirányzott beruházások és reformok végrehajtása biztosítja, hogy minden tanuló hozzáférhessen a szükséges eszközökhöz és tanulási lehetőségekhez; |
| --- | --- |

c)

a digitális készségek és kompetenciák fejlesztésének előmozdítása az összes tanuló és családjaik körében, figyelembe véve a digitális szakadékot és a nemek közötti digitális szakadékot, és ugyanakkor kezelve valamennyi sztereotípiát és az elfogultság valamennyi formáját, beleértve a nemi sztereotípiákat és a nemi elfogultságot is, valamint az oktatási és képzési rendszerek digitális kapacitásának fejlesztése a rendelkezésre álló eszközökbe és a konnektivitásba való, iskolai és közösségi szintű beruházások ösztönzésével, továbbá a digitális készségek és kompetenciák fejlesztési lehetőségeinek biztosításával, beleértve a technológia kommunikációs célú, valamit az önálló és a kollaboratív tanulásra és a későbbi tanulás javítása érdekében az önértékelésre történő alkalmazását is. A nemzeti, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerinti tervekben előirányzott beruházások és reformok végrehajtása biztosítja, hogy minden tanuló hozzáférhessen a szükséges eszközökhöz és tanulási lehetőségekhez;

A helyreállításnak, valamint az oktatás és képzés területén a hosszabb távú felkészültségnek a támogatása érdekében:

| d) | annak feltárása, hogy miként lehetne az alap- és középfokú oktatásban – beleértve a szakképzést is – olyan vegyes tanulási megközelítéseket kialakítani, amelyek valamennyi tanuló javát szolgálják, és amelyek tartós pozitív hatást gyakorolnak a tanulók életkorához, képességeihez, sajátos igényeihez és tanulási célkitűzéseihez igazított oktatásra és tanulásra, teljeskörűen elismerve ugyanakkor az iskolai helyszín és a jelenléti tanulás értékét. Ez magában foglalhatná a különféle tanulási eszközök fejlesztésének és beépítésének megerősítését a kutatási és megnyilvánulási lehetőségek biztosítása érdekében, beleértve a természettudományos műveltség, a digitális jártasság és a médiatudatosság fejlesztését; az olyan tanulás támogatását, amely a tanulási tapasztalatot különféle környezetek ötvözése révén gazdagítja; megfelelő egyensúly kialakítását egyrészről a tanár és a diák által irányított tanulás, másrészről pedig a kollaboratív és a független tanulás között; a tanulási módszerek feltérképezését az új lehetőségek vonzóvá tétele és mind a tanulók, mind a tanárok számára jobb tanulási megoldások kínálása érdekében; |
| --- | --- |

d)

annak feltárása, hogy miként lehetne az alap- és középfokú oktatásban – beleértve a szakképzést is – olyan vegyes tanulási megközelítéseket kialakítani, amelyek valamennyi tanuló javát szolgálják, és amelyek tartós pozitív hatást gyakorolnak a tanulók életkorához, képességeihez, sajátos igényeihez és tanulási célkitűzéseihez igazított oktatásra és tanulásra, teljeskörűen elismerve ugyanakkor az iskolai helyszín és a jelenléti tanulás értékét. Ez magában foglalhatná a különféle tanulási eszközök fejlesztésének és beépítésének megerősítését a kutatási és megnyilvánulási lehetőségek biztosítása érdekében, beleértve a természettudományos műveltség, a digitális jártasság és a médiatudatosság fejlesztését; az olyan tanulás támogatását, amely a tanulási tapasztalatot különféle környezetek ötvözése révén gazdagítja; megfelelő egyensúly kialakítását egyrészről a tanár és a diák által irányított tanulás, másrészről pedig a kollaboratív és a független tanulás között; a tanulási módszerek feltérképezését az új lehetőségek vonzóvá tétele és mind a tanulók, mind a tanárok számára jobb tanulási megoldások kínálása érdekében;

| e) | a vegyes tanulási megközelítések alkalmazása olyan eszközként, amely a tanulók jóllétének, önállóságának és személyre szabott tanulásának támogatására (figyelembe véve a tanulók életkorát, képességeit és egyedi tanulási igényeit), valamint „személyes, szociális és a tanulás elsajátítására vonatkozó kompetenciájuk” fejlesztésére szolgál (ez utóbbi „az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges nyolc kulcskompetencia” (22) egyike, amelyet a LifeComp európai keretrendszerre (23) vonatkozó bizottsági kezdeményezés keretében fejlesztettek tovább); |
| --- | --- |

e)

a vegyes tanulási megközelítések alkalmazása olyan eszközként, amely a tanulók jóllétének, önállóságának és személyre szabott tanulásának támogatására (figyelembe véve a tanulók életkorát, képességeit és egyedi tanulási igényeit), valamint „személyes, szociális és a tanulás elsajátítására vonatkozó kompetenciájuk” fejlesztésére szolgál (ez utóbbi „az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges nyolc kulcskompetencia” (22) egyike, amelyet a LifeComp európai keretrendszerre (23) vonatkozó bizottsági kezdeményezés keretében fejlesztettek tovább);

| 3. | a tanárok és oktatók támogatása érdekében vegyék fontolóra a következő intézkedéseket: |
| --- | --- |

3.

a tanárok és oktatók támogatása érdekében vegyék fontolóra a következő intézkedéseket:

A válságra adott közvetlen válaszként:

| a) | a tanárok önértékelésének támogatása a digitális technológiák használata terén, valamint továbbképzési tanfolyamok és a szakmai tanulás egyéb formáinak biztosítása a tanárok és oktatók számára, segítve őket abban, hogy a tanítás során igénybe vegyék a digitális programokat és eszközöket, és beépítsék azokat a tanításba (24). A tanárok és oktatók tapasztalatai és visszajelzései alapján online és helyszíni pedagógiai modulok és segédanyagok kifejlesztése és terjesztése a tanárok és oktatók ahhoz való hozzásegítése érdekében, hogy tanítási módszereiket és gyakorlataikat a vegyes tanulási megközelítésekhez igazítsák (25), valamint együttműködés a tanárokkal és oktatókkal az új eszközök és anyagok használata terén, többek között a tekintetben is, hogy miként lehet biztonságosan és etikusan viselkedni a digitális környezetekben, illetve hogyan lehet a diákokat ebben támogatni; |
| --- | --- |

a)

a tanárok önértékelésének támogatása a digitális technológiák használata terén, valamint továbbképzési tanfolyamok és a szakmai tanulás egyéb formáinak biztosítása a tanárok és oktatók számára, segítve őket abban, hogy a tanítás során igénybe vegyék a digitális programokat és eszközöket, és beépítsék azokat a tanításba (24). A tanárok és oktatók tapasztalatai és visszajelzései alapján online és helyszíni pedagógiai modulok és segédanyagok kifejlesztése és terjesztése a tanárok és oktatók ahhoz való hozzásegítése érdekében, hogy tanítási módszereiket és gyakorlataikat a vegyes tanulási megközelítésekhez igazítsák (25), valamint együttműködés a tanárokkal és oktatókkal az új eszközök és anyagok használata terén, többek között a tekintetben is, hogy miként lehet biztonságosan és etikusan viselkedni a digitális környezetekben, illetve hogyan lehet a diákokat ebben támogatni;

| b) | a stressz enyhítése és a kiégés megelőzése érdekében nagyobb hangsúly helyezése a tanárok és oktatók, a nevelési-oktatási intézményvezetők és az egyéb oktatási személyzet jóllétére és szakmai életminőségére. Ez magában foglalhatja a képzett mentális egészségügyi és támogató szakemberekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítését; a pedagógusok egymás közötti, a stressz enyhítését célzó kölcsönös támogatása kialakításának és/vagy megszervezésének az előmozdítását, valamint a rezilienciával/mentális jólléttel kapcsolatos képzési lehetőségek javításának biztosítását a tanári alapképzésben és a szakmai továbbképzési programokban. |
| --- | --- |

b)

a stressz enyhítése és a kiégés megelőzése érdekében nagyobb hangsúly helyezése a tanárok és oktatók, a nevelési-oktatási intézményvezetők és az egyéb oktatási személyzet jóllétére és szakmai életminőségére. Ez magában foglalhatja a képzett mentális egészségügyi és támogató szakemberekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítését; a pedagógusok egymás közötti, a stressz enyhítését célzó kölcsönös támogatása kialakításának és/vagy megszervezésének az előmozdítását, valamint a rezilienciával/mentális jólléttel kapcsolatos képzési lehetőségek javításának biztosítását a tanári alapképzésben és a szakmai továbbképzési programokban.

A helyreállításnak, valamint a tanárok és oktatók hosszabb távú felkészültségének a támogatása érdekében:

| c) | vegyes tanulási megközelítések beépítése a tanári alapképzésbe (26) és a szakmai továbbképzési (27) programokba annak érdekében, hogy segítsék az oktatási személyzetet egyrészt abban, hogy a tanulástervezést megfelelően hozzáigazítsák szakmai környezetükhöz, másrészt pedig abban, hogy a különböző beltéri és szabadtéri környezetekben, valamint eszközökkel és feladatokkal folytatott tanulást kompetensen tudják megkönnyíteni; |
| --- | --- |

c)

vegyes tanulási megközelítések beépítése a tanári alapképzésbe (26) és a szakmai továbbképzési (27) programokba annak érdekében, hogy segítsék az oktatási személyzetet egyrészt abban, hogy a tanulástervezést megfelelően hozzáigazítsák szakmai környezetükhöz, másrészt pedig abban, hogy a különböző beltéri és szabadtéri környezetekben, valamint eszközökkel és feladatokkal folytatott tanulást kompetensen tudják megkönnyíteni;

| d) | hozzáférés biztosítása a szakértői központokhoz, valamint olyan megfelelő segédanyagokhoz, amelyek iránymutatást adnak a vegyes tanulási megközelítésekhez és hatékonyabbá teszik azokat. Az oktatási és képzési személyzet támogatása a vegyes tanulási megközelítések saját területükön való kidolgozása során az oktatási személyzet csereprogramjai és a társaktól való tanulás révén, erős iskolai csapatok létrehozása kollaboratív tanulás, hálózatok, együttműködési projektek és gyakorlatközösségek segítségével; |
| --- | --- |

d)

hozzáférés biztosítása a szakértői központokhoz, valamint olyan megfelelő segédanyagokhoz, amelyek iránymutatást adnak a vegyes tanulási megközelítésekhez és hatékonyabbá teszik azokat. Az oktatási és képzési személyzet támogatása a vegyes tanulási megközelítések saját területükön való kidolgozása során az oktatási személyzet csereprogramjai és a társaktól való tanulás révén, erős iskolai csapatok létrehozása kollaboratív tanulás, hálózatok, együttműködési projektek és gyakorlatközösségek segítségével;

| e) | iránymutatás kidolgozása a – többek között online – értékelésre és záróvizsgákra alkalmazott olyan új megközelítésekhez, amelyek formatív és szummatív értékelésre alkalmas, az oktatás és képzés különböző szintjeinek és tanulási környezeteinek megfelelő eszközöket foglalnak magukban; |
| --- | --- |

e)

iránymutatás kidolgozása a – többek között online – értékelésre és záróvizsgákra alkalmazott olyan új megközelítésekhez, amelyek formatív és szummatív értékelésre alkalmas, az oktatás és képzés különböző szintjeinek és tanulási környezeteinek megfelelő eszközöket foglalnak magukban;

| f) | az oktatási személyzet ösztönzése a feltáró projektekben és a kutatásban való részvételre, ideértve a feladatok más tanulási környezetben való felhasználásának, valamint a digitális technológiának a tanítási és a tanulási folyamatok támogatására való használatának a tesztelését; |
| --- | --- |

f)

az oktatási személyzet ösztönzése a feltáró projektekben és a kutatásban való részvételre, ideértve a feladatok más tanulási környezetben való felhasználásának, valamint a digitális technológiának a tanítási és a tanulási folyamatok támogatására való használatának a tesztelését;

| 4. | az iskolák támogatása érdekében vegyék fontolóra a következő intézkedéseket: |
| --- | --- |

4.

az iskolák támogatása érdekében vegyék fontolóra a következő intézkedéseket:

A válságra adott közvetlen válaszként:

| a) | a vegyes tanulási megközelítésekre vonatkozó eszközök és segédanyagok biztosítása, valamint iránymutatás nyújtása az iskoláknak azzal kapcsolatban, hogy miként lehet ezeket hatékonyan felhasználni (28); |
| --- | --- |

a)

a vegyes tanulási megközelítésekre vonatkozó eszközök és segédanyagok biztosítása, valamint iránymutatás nyújtása az iskoláknak azzal kapcsolatban, hogy miként lehet ezeket hatékonyan felhasználni (28);

| b) | lehetőség szerint további személyzet igénybevétele vagy felvétele annak érdekében, hogy több idő álljon rendelkezésre egyéni támogatásra az iskolában és az iskola utáni tevékenységek keretében; |
| --- | --- |

b)

lehetőség szerint további személyzet igénybevétele vagy felvétele annak érdekében, hogy több idő álljon rendelkezésre egyéni támogatásra az iskolában és az iskola utáni tevékenységek keretében;

| c) | hatékony partnerségek támogatása az infrastruktúrák és erőforrások tekintetében a különböző oktatási vagy képzésszolgáltatók között, ideértve a helyi és regionális hatóságokat, az üzleti vállalkozásokat, a szakmai szervezeteket, a művészetek, a kulturális örökség, a sport és a természet területét, a felsőoktatási intézményeket és a kutatóintézeteket, a civil társadalmat, az oktatási segédanyagok (ezen belül a technológia, a kiadványok és a tantervi oktatáshoz szükséges egyéb eszközök) ágazatát és az oktatási kutatást; |
| --- | --- |

c)

hatékony partnerségek támogatása az infrastruktúrák és erőforrások tekintetében a különböző oktatási vagy képzésszolgáltatók között, ideértve a helyi és regionális hatóságokat, az üzleti vállalkozásokat, a szakmai szervezeteket, a művészetek, a kulturális örökség, a sport és a természet területét, a felsőoktatási intézményeket és a kutatóintézeteket, a civil társadalmat, az oktatási segédanyagok (ezen belül a technológia, a kiadványok és a tantervi oktatáshoz szükséges egyéb eszközök) ágazatát és az oktatási kutatást;

| d) | az iskolák támogatása befogadási stratégiáik és gyakorlataik nyomon követése és az ezekre vonatkozó önértékelés során a vegyes tanulási megközelítések összefüggésében, valamint a hiányosságok orvoslásához szükséges intézkedések meghozatala során, többek között uniós eszközök felhasználásával (29); |
| --- | --- |

d)

az iskolák támogatása befogadási stratégiáik és gyakorlataik nyomon követése és az ezekre vonatkozó önértékelés során a vegyes tanulási megközelítések összefüggésében, valamint a hiányosságok orvoslásához szükséges intézkedések meghozatala során, többek között uniós eszközök felhasználásával (29);

| e) | a tanulási környezetek, eszközök és feladatok megértésének javítása a szülők, a törvényes gyámok és a családok körében rendszeres kommunikáció és iránymutatások révén, anélkül, hogy mindez további terheket róna rájuk. |
| --- | --- |

e)

a tanulási környezetek, eszközök és feladatok megértésének javítása a szülők, a törvényes gyámok és a családok körében rendszeres kommunikáció és iránymutatások révén, anélkül, hogy mindez további terheket róna rájuk.

A hosszabb távú helyreállítás támogatása és a szervezeti változásra való képesség javítása

| f) | beruházás az online tanulás alapját képező nagy sebességű internetkapcsolatba az iskolai helyszíneken és a távtanulási környezetekben, amihez a műszaki infrastruktúra karbantartására és korszerűsítésére vonatkozó tervek készítése is társul; |
| --- | --- |

f)

beruházás az online tanulás alapját képező nagy sebességű internetkapcsolatba az iskolai helyszíneken és a távtanulási környezetekben, amihez a műszaki infrastruktúra karbantartására és korszerűsítésére vonatkozó tervek készítése is társul;

| g) | lehetőség szerint, valamint a nemzeti és regionális jogszabályokkal és körülményekkel összhangban megfelelő mértékű autonómia biztosítása az iskolai szintű döntéshozatalban (az iskolatanácsok, igazgatók, vezetők döntései tekintetében) az innováció, a reagálóképesség és a helyi és regionális igényekhez való alkalmazkodás elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

g)

lehetőség szerint, valamint a nemzeti és regionális jogszabályokkal és körülményekkel összhangban megfelelő mértékű autonómia biztosítása az iskolai szintű döntéshozatalban (az iskolatanácsok, igazgatók, vezetők döntései tekintetében) az innováció, a reagálóképesség és a helyi és regionális igényekhez való alkalmazkodás elősegítése érdekében;

| h) | a szervezeti változások kezelésében és a folyamatos fejlődésben kulcsszerepet vállaló nevelési-oktatási intézményvezetők támogatása célzott szakmai fejlesztéssel és a szerepükre vonatkozó iránymutatással. Az iskolák és a kapcsolódó oktatási vagy képzésszolgáltatók támogatása abban, hogy stratégiai tervezési és iskolai minőségjavítási folyamataik keretében mérlegeljék a vegyes tanulási megközelítéseket, amelyek magukban foglalhatják az önértékelési eszközök használatát is; |
| --- | --- |

h)

a szervezeti változások kezelésében és a folyamatos fejlődésben kulcsszerepet vállaló nevelési-oktatási intézményvezetők támogatása célzott szakmai fejlesztéssel és a szerepükre vonatkozó iránymutatással. Az iskolák és a kapcsolódó oktatási vagy képzésszolgáltatók támogatása abban, hogy stratégiai tervezési és iskolai minőségjavítási folyamataik keretében mérlegeljék a vegyes tanulási megközelítéseket, amelyek magukban foglalhatják az önértékelési eszközök használatát is;

| i) | az iskolai helyszíneken és az egyéb fizikai környezetekben zajló tanulásban, valamint a távtanulásban részt vevő érdekelt felek, köztük a családok közötti párbeszéd és hálózatépítés támogatása annak érdekében, hogy különböző forrásokból visszajelzések és ötletek érkezzenek a jövőbeli fejlesztéshez. Ennek keretében párbeszédet kell folytatni, iránymutatást kell adni és stratégiákat kell kidolgozni a gyermekek és fiatalok biztonságának védelme, adataik titkosságának és védelmének szavatolása, valamint a digitális világbeli biztonságuk és magánéletük védelme érdekében; |
| --- | --- |

i)

az iskolai helyszíneken és az egyéb fizikai környezetekben zajló tanulásban, valamint a távtanulásban részt vevő érdekelt felek, köztük a családok közötti párbeszéd és hálózatépítés támogatása annak érdekében, hogy különböző forrásokból visszajelzések és ötletek érkezzenek a jövőbeli fejlesztéshez. Ennek keretében párbeszédet kell folytatni, iránymutatást kell adni és stratégiákat kell kidolgozni a gyermekek és fiatalok biztonságának védelme, adataik titkosságának és védelmének szavatolása, valamint a digitális világbeli biztonságuk és magánéletük védelme érdekében;

| j) | lehetőség szerint az iskola belső és/vagy külső felülvizsgálati és minőségbiztosítási mechanizmusai egy részének a tanulási környezetek és eszközök ötvözésére történő igénybevétele, az iskolától eltérő szolgáltatók értékelésének/az ilyen szolgáltatók általi értékelésnek a bevonása mellett; |
| --- | --- |

j)

lehetőség szerint az iskola belső és/vagy külső felülvizsgálati és minőségbiztosítási mechanizmusai egy részének a tanulási környezetek és eszközök ötvözésére történő igénybevétele, az iskolától eltérő szolgáltatók értékelésének/az ilyen szolgáltatók általi értékelésnek a bevonása mellett;

| 5. | aknázzák ki maradéktalanul az uniós forrásokat – különösen az Erasmus+-t, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, az Európai Szociális Alap Pluszt, az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), a Digitális Európa programot, a Horizont Európát és a technikai támogatási eszközt – és szakértelmet az infrastruktúrába, az eszközökbe és a pedagógiába történő beruházásokhoz a jövő kihívásaira készen álló iskolák rezilienciájának és felkészültségének növelése érdekében; |
| --- | --- |

5.

aknázzák ki maradéktalanul az uniós forrásokat – különösen az Erasmus+-t, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, az Európai Szociális Alap Pluszt, az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), a Digitális Európa programot, a Horizont Európát és a technikai támogatási eszközt – és szakértelmet az infrastruktúrába, az eszközökbe és a pedagógiába történő beruházásokhoz a jövő kihívásaira készen álló iskolák rezilienciájának és felkészültségének növelése érdekében;

| 6. | eszközöljenek beruházásokat a szakpolitikai kihívásoknak és e kezdeményezések oktatási ökoszisztémára gyakorolt hatásának a kutatásába, nyomon követésébe és értékelésébe annak érdekében, hogy építeni lehessen a levont tanulságokra és fel lehessen használni azokat a későbbi szakpolitikai reformok során, többek között egyrészt a tanulók tapasztalataira, másrészt a bevált gyakorlatok és a jobb tanulási programokat szolgáló mesterségesintelligencia-megoldások kidolgozása céljából gyűjtött adatokra építve, amennyiben ezek az adatok elérhetők; |
| --- | --- |

6.

eszközöljenek beruházásokat a szakpolitikai kihívásoknak és e kezdeményezések oktatási ökoszisztémára gyakorolt hatásának a kutatásába, nyomon követésébe és értékelésébe annak érdekében, hogy építeni lehessen a levont tanulságokra és fel lehessen használni azokat a későbbi szakpolitikai reformok során, többek között egyrészt a tanulók tapasztalataira, másrészt a bevált gyakorlatok és a jobb tanulási programokat szolgáló mesterségesintelligencia-megoldások kidolgozása céljából gyűjtött adatokra építve, amennyiben ezek az adatok elérhetők;

| 7. | hozzanak intézkedéseket ezen ajánlás végrehajtására és annak nyomon követésére, a nemzeti és regionális oktatási és képzési rendszerekkel összhangban. Az európai gyermekgarancia végrehajtására vonatkozó nemzeti cselekvési tervekben adott esetben vegyék figyelembe a vegyes tanulási megközelítéseket támogató intézkedéseket; |
| --- | --- |

7.

hozzanak intézkedéseket ezen ajánlás végrehajtására és annak nyomon követésére, a nemzeti és regionális oktatási és képzési rendszerekkel összhangban. Az európai gyermekgarancia végrehajtására vonatkozó nemzeti cselekvési tervekben adott esetben vegyék figyelembe a vegyes tanulási megközelítéseket támogató intézkedéseket;

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ÉS A NEMZETI KÖRÜLMÉNYEK KELLŐ FIGYELEMBEVÉTELÉVEL:

| 1. | az intézkedések meghatározásától és konkrét kidolgozásától függően, támogassa az ajánlás végrehajtását a tagállamok és valamennyi érdekelt fél közötti egymástól való tanulás és tapasztalatcsere elősegítése révén, melynek keretéül az alábbiak szolgálnak:






  i. | az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere (2021–2030) (30); |
| --- | --- | --- |

1.

az intézkedések meghatározásától és konkrét kidolgozásától függően, támogassa az ajánlás végrehajtását a tagállamok és valamennyi érdekelt fél közötti egymástól való tanulás és tapasztalatcsere elősegítése révén, melynek keretéül az alábbiak szolgálnak:

i.

az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere (2021–2030) (30);

| ii. | az új Európai Digitális Oktatási Platform és a tagállamokkal folytatott új strukturált párbeszéd, amelyet a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló digitális oktatási cselekvési terv keretében hoznak létre a digitális oktatással kapcsolatos ágazatközi együttműködés támogatása érdekében; |
| --- | --- |

ii.

az új Európai Digitális Oktatási Platform és a tagállamokkal folytatott új strukturált párbeszéd, amelyet a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló digitális oktatási cselekvési terv keretében hoznak létre a digitális oktatással kapcsolatos ágazatközi együttműködés támogatása érdekében;

| iii. | uniós online oktatási és képzési platformok és közösségek, többek között a School Education Gateway, az eTwinning és „Az inkluzív oktatás előmozdítása és a korai iskolaelhagyás elleni küzdelem” elnevezésű, iskoláknak szóló európai eszköztár; |
| --- | --- |

iii.

uniós online oktatási és képzési platformok és közösségek, többek között a School Education Gateway, az eTwinning és „Az inkluzív oktatás előmozdítása és a korai iskolaelhagyás elleni küzdelem” elnevezésű, iskoláknak szóló európai eszköztár;

| 2. | a tagállamokkal együttműködésben támogassa az olyan, önkéntes felhasználásra szánt segédanyagok kifejlesztését, mint például:






  i. | tényeken alapuló útmutató anyagok a vegyes tanulási megközelítések keretében alkalmazott tanulástervezésről és iskolai szervezési gyakorlatról, többek között az esetleges digitális eszközökről, a tanulás értékelésének és érvényesítésének módszereiről, valamint az adatvédelemről, a magánélet védelméről és az online biztonságról; |
| --- | --- | --- |

2.

a tagállamokkal együttműködésben támogassa az olyan, önkéntes felhasználásra szánt segédanyagok kifejlesztését, mint például:

i.

tényeken alapuló útmutató anyagok a vegyes tanulási megközelítések keretében alkalmazott tanulástervezésről és iskolai szervezési gyakorlatról, többek között az esetleges digitális eszközökről, a tanulás értékelésének és érvényesítésének módszereiről, valamint az adatvédelemről, a magánélet védelméről és az online biztonságról;

| ii. | színvonalas digitális oktatási tartalmak létrehozása és megosztása, továbbá az európai digitális oktatási tartalmak keretében rejlő lehetőségek feltárása, amely keret kidolgozását a Bizottság jelenleg végzi; |
| --- | --- |

ii.

színvonalas digitális oktatási tartalmak létrehozása és megosztása, továbbá az európai digitális oktatási tartalmak keretében rejlő lehetőségek feltárása, amely keret kidolgozását a Bizottság jelenleg végzi;

| 3. | támogassa a tanárok, az oktatók és az egyéb oktatási személyzet szakmai fejlődési és tanulási lehetőségeit az alábbiak révén:






  i. | a School Education Gateway platformon elérhető, a vegyes tanulási megközelítésekkel foglalkozó virtuális szabadegyetemi kurzusok népszerűsítése tanárok, oktatók, nevelési-oktatási intézményvezetők és a tanárképzésben oktatók körében, valamint annak elősegítése, hogy az iskolákban dolgozó oktatási személyzet széles körben vegye igénybe ezeket a képzéseket; |
| --- | --- | --- |

3.

támogassa a tanárok, az oktatók és az egyéb oktatási személyzet szakmai fejlődési és tanulási lehetőségeit az alábbiak révén:

i.

a School Education Gateway platformon elérhető, a vegyes tanulási megközelítésekkel foglalkozó virtuális szabadegyetemi kurzusok népszerűsítése tanárok, oktatók, nevelési-oktatási intézményvezetők és a tanárképzésben oktatók körében, valamint annak elősegítése, hogy az iskolákban dolgozó oktatási személyzet széles körben vegye igénybe ezeket a képzéseket;

| ii. | az Erasmus+ munkatársainak csereprogramjaiból, projektjeiből és hálózataiból származó bevált gyakorlatok megosztása, többek között az eTwinning online közösségen, a jövőbeli Erasmus+ tanárképző akadémiákon és a szakképzési kiválósági központokon keresztül; |
| --- | --- |

ii.

az Erasmus+ munkatársainak csereprogramjaiból, projektjeiből és hálózataiból származó bevált gyakorlatok megosztása, többek között az eTwinning online közösségen, a jövőbeli Erasmus+ tanárképző akadémiákon és a szakképzési kiválósági központokon keresztül;

| iii. | a tanárokat célzó új, online SELFIE eszköz népszerűsítése, amely segíti a tanárokat digitális kompetenciáik értékelésében és a további fejlődés megtervezésében. Ez az új eszköz az iskolák egészének digitális tervezésére szolgáló SELFIE eszközre épül, amely segíthet a hatékony vegyes tanulási megközelítések előmozdításában, többek között a szakképzésben is; |
| --- | --- |

iii.

a tanárokat célzó új, online SELFIE eszköz népszerűsítése, amely segíti a tanárokat digitális kompetenciáik értékelésében és a további fejlődés megtervezésében. Ez az új eszköz az iskolák egészének digitális tervezésére szolgáló SELFIE eszközre épül, amely segíthet a hatékony vegyes tanulási megközelítések előmozdításában, többek között a szakképzésben is;

| 4. | működjön együtt valamennyi érdekelt féllel, köztük a szoftver- és hardverszolgáltatókkal a digitális infrastruktúra és eszközök fejlesztése, valamint az oktatás és képzés terén történő használatuk kapcsán, továbbá ezzel összefüggésben helyezzen hangsúlyt a titoktartás és az adatvédelem jelentőségére; |
| --- | --- |

4.

működjön együtt valamennyi érdekelt féllel, köztük a szoftver- és hardverszolgáltatókkal a digitális infrastruktúra és eszközök fejlesztése, valamint az oktatás és képzés terén történő használatuk kapcsán, továbbá ezzel összefüggésben helyezzen hangsúlyt a titoktartás és az adatvédelem jelentőségére;

| 5. | támogassa azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja a mindenkinek szánt, inkluzív, méltányos és minőségi oktatási lehetőségek, valamint az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos lehetőségek továbbfejlesztése és előmozdítása, különös tekintettel az olyan tanulók befogadására, akiknek eltérő körülményei kihatással vannak bizonyos tanulási környezetekhez és eszközökhöz való hozzáférésükre, illetve akiknek célzott segítségre van szükségük a tanulási folyamat során; |
| --- | --- |

5.

támogassa azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja a mindenkinek szánt, inkluzív, méltányos és minőségi oktatási lehetőségek, valamint az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos lehetőségek továbbfejlesztése és előmozdítása, különös tekintettel az olyan tanulók befogadására, akiknek eltérő körülményei kihatással vannak bizonyos tanulási környezetekhez és eszközökhöz való hozzáférésükre, illetve akiknek célzott segítségre van szükségük a tanulási folyamat során;

| 6. | továbbra is támogassa a tagállamokat az oktatási és képzési rendszerek minőségének és inkluzivitásának javítását célzó reformok végrehajtásában, és támogassa digitális felkészültségüket a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló digitális oktatási cselekvési terv célkitűzéseivel összhangban; |
| --- | --- |

6.

továbbra is támogassa a tagállamokat az oktatási és képzési rendszerek minőségének és inkluzivitásának javítását célzó reformok végrehajtásában, és támogassa digitális felkészültségüket a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló digitális oktatási cselekvési terv célkitűzéseivel összhangban;

| 7. | az európai oktatási térségről és a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló digitális oktatási cselekvési tervről szóló rendszeres eredményjelentésekben foglalkozzon a vegyes tanulási megközelítéseknek az alap- és középfokú oktatásban – beleértve a szakképzést is – való kidolgozásával. |
| --- | --- |

7.

az európai oktatási térségről és a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló digitális oktatási cselekvési tervről szóló rendszeres eredményjelentésekben foglalkozzon a vegyes tanulási megközelítéseknek az alap- és középfokú oktatásban – beleértve a szakképzést is – való kidolgozásával.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 29-én

a Tanács részéről

az elnök

S. KUSTEC

---

(1)  A Tanács következtetései az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről (HL C 212. I, 2020.6.26., 9. o.).

1

(2)  Lásd az SWD(2021) 219 final bizottsági szolgálati munkadokumentumot, 1. rész, 6. o. (2. lábjegyzet).

2

(3)  HL C 415., 2020.12.1., 22. o.

3

(4)  COM(2017) 673 final.

4

(5)  HL C 66., 2021.2.26., 1. o.

5

(6)  HL C 428., 2017.12.13., 10. o.

6

(7)  COM(2021) 102 final.

7

(8)  COM(2020) 274 final.

8

(9)  HL L 223., 2021.6.22., 14. o.

9

(10)  COM(2021) 142 final.

10

(11)  HL C 189., 2018.6.4., 7. o.

11

(12)  HL C 189., 2018.6.4., 1. o.

12

(13)  HL C 417., 2020.12.2., 1. o.

13

(14)  2020. november 30-án hagyták jóvá.

14

(15)  HL C 193., 2020.6.9., 11. o.

15

(16)  Uniós szinten például az Európai Bizottság kétéves kampányként elindítja az „egészséges életmód mindenkinek” elnevezésű kezdeményezést, amelynek célja, hogy a sportot és az aktív életmódot összekösse az egészségpolitikával, az élelmezéspolitikával és egyéb szakpolitikákkal.

16

(17)  Lásd a JRC által készített, „A Covid19 várható hatása az oktatásra: Gondolatok a rendelkezésre álló szakirodalom és a legújabb nemzetközi adatok alapján” című jelentést (The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets – Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. és Mazza, J., 2020).

17

The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets

(18)  A szakmai alapképzésre általában felső középfokú és posztszekunder képzés keretében kerül sor, mielőtt a diákok belépnének a munka világába. Vagy iskolai környezetben (főként tantermi oktatás keretében) vagy munkaalapú környezetben, például képzési központokban és vállalatoknál zajlik, a nemzeti oktatási és képzési rendszerektől és gazdasági struktúráktól függően.

18

(19)  A Tanács következtetései a fiataloknak a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába való sikeres átlépését elősegítő alapvető életkészségek fiatalok körében való fejlesztésének támogatásában az ifjúsági munka által betöltött szerepről (HL C 189., 2017.6.15., 30. o.).

19

(20)  A Tanács következtetései az alulról szerveződő sportnak a transzverzális készségek – elsősorban a fiatalok körében történő – fejlesztésében betöltött szerepének a maximalizálásáról (HL C 172., 2015.5.27., 8. o.).

20

(21)  Az SWD (2021) 219 final bizottsági szolgálati munkadokumentumban bemutatott, a vegyes tanulásra vonatkozó keret alapul szolgálhat az országok helyzetéhez igazított egyedi intézkedésekhez.

21

(22)  A Tanács ajánlása (2018. május 22.) az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

22

(23)  A LifeComp három, egymással összefüggő kompetenciaterületet foglal magában: „személyes”, „szociális”, valamint „a tanulás elsajátítása”. Ezen kompetenciaterületek mindegyike három kompetenciát foglal magában: önszabályozás, rugalmasság, jóllét (személyes terület), empátia, kommunikáció, együttműködés (szociális terület), fejlődésre fókuszáló gondolkodásmód, kritikai gondolkodás és a tanulás irányítása (a tanulás elsajátításának területe). A LifeComp kompetenciák az élet minden területére kiterjednek, és a formális, az informális és a nem formális oktatás keretében egész életen át megszerezhetők. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

23

(24)  Az Európai Bizottság 2021. október 5-én elindította a SELFIE eszköz tanárokat célzó új változatát, amely segítséget nyújthat az oktatóknak digitális kompetenciáik fejlesztésének megtervezéséhez.

24

(25)  A School Education Gateway platformon már most is megtalálható néhány tanároknak és oktatóknak szóló, vegyes tanulással kapcsolatos segédanyag.

25

(26)  Formális tanulmányokkal töltött időszak, melynek célja elismert tanári képesítés szerzése és a tanárként való munkavállalás. Ilyen képzést jellemzően az egyetemek tanárképző karai vagy független tanárképző intézmények kínálnak (vö. az SWD (2021) 219 final szolgálati munkadokumentum szószedetével).

26

(27)  A szakemberek által a pályafutásuk bármely szakaszában folytatott, a szakmai fejlődésüket célzó tanulás (vö. az SWD (2021) 219 final szolgálati munkadokumentum szószedetével).

27

(28)  A SELFIE eszköz segítheti az iskolákat abban, hogy felmérjék aktuális helyzetüket és szükségleteiket, és értékelést kapjanak ezekről. Az eszköz moduláris, és azt az egyes iskolák saját körülményeiknek megfelelően kiigazíthatják.

28

(29)  „Az inkluzív oktatás előmozdítása és a korai iskolaelhagyás elleni küzdelem” elnevezésű, iskoláknak szóló európai eszköztár számtalan segédanyagot és gyakorlati példát, valamint önértékelési eszközt kínál az iskolák számára.

29

(30)  HL C 66., 2021.2.26., 1. o.

30

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/30

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10463 – SOCIÉTÉ GÉNÉRALE / HYUNDAI MOTOR COMPANY / JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 504/04)

2021. december 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10463 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10463 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/31

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10489 – BAXTER / HILL-ROM)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 504/05)

2021. december 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10489 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10489 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/32

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10439 – DP WORLD / SYNCREON)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 504/06)

2021. november 23-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10439 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10439 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/33

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10532 – GIP / IFM / SYDNEY AIRPORT)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 504/07)

2021. december 2-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10532 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10532 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/34

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10382 – CDPE / MACQUARIE / BLACKSTONE / ASPI)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 504/08)

2021. november 12-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10382 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10382 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/35

---

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek részére

(2021/C 504/09)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozat (1) mellékletében és 269/2014/EU tanácsi rendelet (2) I. mellékletében szereplő következő személyek tudomására: Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (4 sz.), Sergey Pavlovych TSEKOV (8 sz.), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (17 sz.), Aleksandr Viktorovich VITKO (19 sz.), Alexander Mihailovich NOSATOV (27 sz.), Lt. Gen. Igor Nikolaevich (Mykolayovich) TURCHENYUK (32 sz.), Sergei Ivanovich MENYAILO (37 sz.), Olga Fedorovna KOVITIDI (38 sz.), Vladimir Anatolievich SHAMANOV (50 sz.), Aleksandr Yurevich BORODAI (62 sz.), Alexander KHRYAKOV (65 sz.), Marat Faatovich BASHIROV (66 sz.), Boris Vyacheslavovich GRYZLOV (77 sz.), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (79 sz.), Fyodor Dmitrievich BEREZIN (84 sz.), Miroslav Vladimirovich RUDENKO (98 sz.), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (108 sz.), Igor Vladimirovich LEBEDEV (114 sz.), Alexander Mikhailovich BABAKOV (119 sz.), Oleg Konstantinovich AKIMOV (121 sz.), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (131 sz.), Eduard Aleksandrovich BASURIN (137 sz.), Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (149 sz.), Ruslan Ismailovich BALBEK (152 sz.), Dmitry Anatolievich BELIK (154 sz.), Andrei Dmitrievich KOZENKO (155 sz.), Svetlana Borisovna SAVCHENKO (156 sz.), Pavel Valentinovich SHPEROV (157 sz.), Inna Nikolayevna GUZEYEVA (162 sz.), Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO (163 sz.), Olga Valerievna POZDNYAKOVA (167 sz.), Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV (183 sz.), Sergei Andreevich DANILENKO (184 sz.), Lidia Aleksandrovna BASOVA (185 sz.) és Leonid Kronidovich RYZHENKIN (192 sz.).

A Tanács új indokolással fenn kívánja tartani a fent említett személyekkel szembeni korlátozó intézkedéseket. Tájékoztatjuk az érintett személyeket, hogy 2021. december 22-ig az alábbi címen kérhetik meg a Tanácstól a jegyzékbe vételükhöz kapcsolódó tervezett indokolásokat:

| Az Európai Unió Tanácsa |
| --- |
| Főtitkárság |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Az Európai Unió Tanácsa

Főtitkárság

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

(2)  HL L 78., 2014.3.17., 6. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/36

---

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2196 tanácsi határozattal módosított 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és az (EU) 2021/2193 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

(2021/C 504/10)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza azon személyek tudomására, akik az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2196 tanácsi határozattal (1) módosított 2014/145/KKBP tanácsi határozat (2) mellékletében és az (EU) 2021/2193 tanácsi végrehajtási rendelettel (3) végrehajtott 269/2014/EU tanácsi rendelet (4) I. mellékletében szerepelnek.

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az említett személyeket fel kell venni az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozatban és 269/2014/EU rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe. Az érintett személyek jegyzékbe vételének indokolása az említett mellékletek vonatkozó rovataiban szerepel.

Felhívjuk az érintett személyek figyelmét arra, hogy kérvényezhetik az érintett tagállam(ok)nak a 269/2014/EU rendelet II. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználását (vö. a rendelet 4. cikkével).

Az érintett személyek 2022. január 4. előtt kérvényezhetik a Tanácsnál annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerültek az említett jegyzékre. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Felhívjuk továbbá az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

(2)  HL L 445 I., 2021.12.13., 14. o.

(3)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

(4)  HL L 445 I., 2021.12.13., 4. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/37

---

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2021/C 504/11)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására:

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2021/2196 tanácsi határozattal (2) módosított 2014/145/KKBP tanácsi határozat (3) és az (EU) 2021/2193 tanácsi végrehajtási rendelettel (4) végrehajtott 269/2014/EU tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán belül a Külkapcsolati Főigazgatóság (RELEX) RELEX.1.C osztálya, melynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Főtitkárság adatvédelmi tisztviselője az alábbi e-mail-címen érhető el:

Adatvédelmi tisztviselő

data.protection@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2021/2196 határozattal módosított 2014/145/KKBP határozatnak és az (EU) 2021/2193 végrehajtási rendelettel végrehajtott 269/2014/EU rendeletnek megfelelően korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a 2014/145/KKBP határozatban és a 269/2014/EU rendeletben meghatározott kritériumait.

Az összegyűjtött személyes adatok magukban foglalják az érintett személy megfelelő azonosításához szükséges adatokat, az indokolást, továbbá valamennyi ezzel kapcsolatos adatot.

Előfordulhat, hogy a gyűjtött személyes adatok szükség esetén az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal is megosztásra kerülnek.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek által a jogaik – például a betekintési jog, valamint a helyesbítéshez való jog, illetve a kifogásolási jog – gyakorlása tekintetében benyújtott kérelmekre az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell választ adni.

A személyes adatokat az érintettnek a vagyoni eszközök befagyasztása által érintett személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, illetve, ha az ügyben bírósági eljárás indult, annak lezárulásáig tárolják.

A bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül, az érintettek az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 445., 2021.12.13., 14. o.

(3)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

(4)  HL L 445., 2021.12.13., 4. o.

(5)  HL L 78., 2014.3.17., 6. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/39

---

Értesítés a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2197 tanácsi határozattal módosított (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatban és a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2021/2195 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezet részére

(2021/C 504/12)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza azon személyek és szervezet tudomására, akik/amelyek a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2197 (1) tanácsi határozattal módosított (KKBP) 2020/1999 (2) tanácsi határozat mellékletében és a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni intézkedésekről szóló, az (EU) 2021/2195 (3) tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott (EU) 2020/1998 (4) tanácsi rendelet I. mellékletében szerepelnek.

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy ezeket a személyeket és szervezetet fel kell venni a (KKBP) 2020/1999 határozatban és az (EU) 2020/1998 rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe. E személyek és szervezet jegyzékbe vételének indokai az említett mellékletek vonatkozó rovataiban szerepelnek.

A Tanács felhívja az érintett személyek és szervezet figyelmét arra, hogy a megfelelő tagállam(ok)nak az (EU) 2020/1998 rendelet II. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál kérvényezhetik, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználását (vö. a rendelet 4. cikkével).

Az érintett személyek és szervezet 2022. július 31. előtt kérvényezhetik a Tanácsnál a jegyzékbe vételükről szóló döntés felülvizsgálatát. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékének a (KKBP) 2020/1999 határozat 10. cikkével összhangban elvégzett következő felülvizsgálatakor figyelembe fogja venni a beérkezett észrevételeket.

---

(1)  HL L 445 I., 2021.12.13., 17. o.

(2)  HL L 410 I., 2020.12.7., 13. o.

(3)  HL L 445 I., 2021.12.13., 10. o.

(4)  HL L 410 I., 2020.12.7., 1. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/40

---

Értesítés a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatban és (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2021/C 504/13)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására:

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2021/2197 (2) tanácsi határozattal módosított (KKBP) 2020/1999 határozat (3), valamint az (EU) 2021/2195 (4) tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott (EU) 2020/1998 rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán belül a Külkapcsolati Főigazgatóság (RELEX) RELEX.1.C osztálya, amelynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Főtitkárság adatvédelmi tisztviselője az alábbi e-mail-címen érhető el:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2197 határozattal módosított (KKBP) 2020/1999 határozatnak, valamint a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni intézkedésekről szóló, az (EU) 2021/2195 végrehajtási rendelettel végrehajtott (EU) 2020/1998 rendeletnek megfelelően korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a (KKBP) 2020/1999 határozatban és az (EU) 2020/1998 rendeletben meghatározott kritériumait.

A művelet keretében az alábbi személyes adatok gyűjtésére kerülhet sor: az érintett személy megfelelő azonosításához, valamint az indokoláshoz szükséges és kapcsolódó adatok.

Az összegyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek által a jogaik – például a betekintési jog, valamint a helyesbítéshez való jog, illetve a kifogásolási jog – gyakorlása tekintetében benyújtott kérelmekre az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell választ adni.

A személyes adatokat az érintettnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, illetve, ha az ügyben bírósági eljárás indult, annak lezárulásáig tárolják.

A bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül, az érintettek az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 410 I., 2020.12.7., 13. o.

(3)  HL L 445 I., 2021.12.13.17 o.,

(4)  HL L 410 I., 2020.12.7., 1. o.

(5)  HL L 445 I., 2021.12.13., 10 o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/41

---

Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2199 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, az (EU) 2021/2194 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

(2021/C 504/14)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információkat hozza a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2021/2199 tanácsi végrehajtási határozattal (1) végrehajtott 2013/255/KKBP tanácsi határozat (2) I. mellékletében, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, az (EU) 2021/2194 tanácsi végrehajtási rendelettel (3) végrehajtott 36/2012/EU tanácsi rendelet (4) II. mellékletében szereplő személyek tudomására:

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az említett személyeket fel kell venni a 2013/255/KKBP határozat I. mellékletében és a 36/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt személyek és szervezetek jegyzékébe. Az érintett személyek jegyzékbe vételének indokolása az említett mellékletek vonatkozó rovataiban szerepel.

Felhívjuk az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy kérvényezhetik a megfelelő tagállam(ok)nak a 36/2012/EU tanácsi rendelet III. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználását (vö. a rendelet 16. cikkével).

Az érintett személyek a Tanácsnál kérvényezhetik annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerültek az említett jegyzékekre. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt 2022. március 1. előtt, a következő címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékének a 2013/255/KKBP határozat 34. cikkével, illetve a 36/2012/EU rendelet 32. cikkének (4) bekezdésével összhangban elvégzett következő felülvizsgálatakor figyelembe fogja venni a beérkezett észrevételeket.

Felhívjuk továbbá az érintett személyek figyelmét arra, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 147., 2013.6.1., 14. o.

(2)  HL L 445 I., 2021.12.13., 23. o.

(3)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

(4)  HL L 445 I., 2021.12.13., 7. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/42

---

Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2021/C 504/15)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 az Európai Parlament és a Tanács rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására:

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2021/2199 tanácsi végrehajtási határozattal (2) végrehajtott 2013/255/KKBP tanácsi határozat (3), valamint az (EU) 2021/2194 tanácsi végrehajtási rendelettel (4) végrehajtott 36/2012/EU tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsa, amelynek képviseletét a Tanács Főtitkársága RELEX Főigazgatóságának (Külkapcsolatok) főigazgatója látja el, az adatkezelési művelet végrehajtásával megbízott szolgálat pedig a RELEX Főigazgatóság 1.C osztálya, amelynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2021/2199 végrehajtási határozattal végrehajtott 2013/255/KKBP határozat, valamint az (EU) 2021/2194 végrehajtási rendelettel végrehajtott 36/2012/EU rendelet értelmében korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a 2013/255/KKBP határozatban és a 36/2012/EU rendeletben meghatározott kritériumait.

Az összegyűjtött személyes adatok magukban foglalják az érintett személy megfelelő azonosításához szükséges adatokat, az indokolást, továbbá valamennyi ezzel kapcsolatos adatot.

Az összegyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek által a jogaik – például a betekintési jog, valamint a helyesbítéshez való jog és a kifogásolási jog – gyakorlása tekintetében benyújtott kérelmekre az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell választ adni.

A személyes adatokat az érintettnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, vagy a bírósági eljárások időtartama alatt tárolják, amennyiben azok elkezdődtek.

Az érintettek a bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál.

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 445 I., 2021.12.13., 23. o.

(3)  HL L 147., 2013.6.1., 14. o.

(4)  HL L 445 I., 2021.12.13., 7. o.

(5)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/43

---

Értesítés a (KKBP) 2021/2198 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott, a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozatban, valamint az (EU) 2021/2192 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személy részére

(2021/C 504/16)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információkat hozza a (KKBP) 2021/2198 tanácsi végrehajtási határozattal (1) végrehajtott, a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozat (2) II. és IV. mellékletében, valamint az (EU) 2021/2192tanácsi végrehajtási rendelettel (3) végrehajtott, a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 tanácsi rendelet (4) III. mellékletében szereplő személy tudomására.

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy a fent említett mellékletekben szereplő személyt fel kell venni a (KKBP) 2015/1333 határozatban és az (EU) 2016/44 rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.

Felhívjuk az érintett személy figyelmét arra a lehetőségre, hogy a megfelelő tagállam(ok)nak az (EU) 2016/44 rendelet IV. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál kérvényezheti a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használatának engedélyezését (vö. a rendelet 8. cikkével).

Az érintett személy 2022. május 15. előtt – az igazoló dokumentumokkal együtt – kérvényezheti a Tanácsnál annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerült az említett jegyzékre. Az ilyen kérvényeket az alábbi címre kell elküldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékének a (KKBP) 2015/1333 határozat 17. cikkének (2) bekezdésével, illetve az (EU) 2016/44 rendelet 21. cikkének (6) bekezdésével összhangban elvégzett időszakos felülvizsgálatakor figyelembe fogja venni a kézhez kapott észrevételeket.

Felhívjuk továbbá az érintett személy figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthat be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 445 I., 2021.12.13., 21. o.

(2)  HL L 206., 2015.8.1., 34. o.

(3)  HL L 445 I., 2021.12.13., 1. o.

(4)  HL L 12., 2016.1.19., 1. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/44

---

Értesítés a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozatban és a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2021/C 504/17)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására.

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2021/2198 tanácsi végrehajtási határozattal (2) végrehajtott (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozat (3), valamint az (EU) 2021/2192 tanácsi végrehajtási rendelettel (4) végrehajtott (EU) 2016/44 tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsa, melynek képviseletét a Tanács Főtitkársága RELEX Főigazgatóságának (Külkapcsolatok) főigazgatója látja el, az adatkezelési művelet végrehajtásával megbízott szolgálat pedig a RELEX Főigazgatóság 1.C. egysége, melynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2021/2198 végrehajtási határozattal végrehajtott (KKBP) 2015/1333 határozatnak, valamint az (EU) 2021/2192 végrehajtási rendelettel végrehajtott (EU) 2016/44 rendeletnek megfelelően korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a (KKBP) 2015/1333 határozatban és az (EU) 2016/44 rendeletben meghatározott kritériumait.

Az összegyűjtött személyes adatok magukban foglalják az érintett személy megfelelő azonosításához szükséges adatokat, az indokolást, továbbá valamennyi ezzel kapcsolatos adatot.

Az összegyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek által a jogaik – például a betekintési jog, valamint a helyesbítéshez való jog és a kifogásolási jog – gyakorlása tekintetében az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell választ adni.

A személyes adatokat az érintettnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, vagy – amennyiben bírósági eljárás indult – a bírósági eljárás időtartama alatt tárolják.

A bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül, az érintettek az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 445 I., 2021.12.13., 21. o.

(3)  HL L 206., 2015.8.1., 34. o.

(4)  HL L 445 I., 2021.12.13., 1. o.

(5)  HL L 12., 2016.1.19., 1. o.

---

Európai Bizottság

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/45

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. december 13.

(2021/C 504/18)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1278 |
| JPY | Japán yen | 128,19 |
| DKK | Dán korona | 7,4362 |
| GBP | Angol font | 0,85158 |
| SEK | Svéd korona | 10,2310 |
| CHF | Svájci frank | 1,0418 |
| ISK | Izlandi korona | 148,00 |
| NOK | Norvég korona | 10,1598 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,401 |
| HUF | Magyar forint | 367,07 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6221 |
| RON | Román lej | 4,9494 |
| TRY | Török líra | 16,0525 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5795 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4388 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,7967 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6651 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5420 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 333,60 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,9694 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,1777 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5210 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 155,54 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7678 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,731 |
| RUB | Orosz rubel | 82,8238 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,612 |
| BRL | Brazil real | 6,3190 |
| MXN | Mexikói peso | 23,5354 |
| INR | Indiai rúpia | 85,4225 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1278

JPY

Japán yen

128,19

DKK

Dán korona

7,4362

GBP

Angol font

0,85158

SEK

Svéd korona

10,2310

CHF

Svájci frank

1,0418

ISK

Izlandi korona

148,00

NOK

Norvég korona

10,1598

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,401

HUF

Magyar forint

367,07

PLN

Lengyel zloty

4,6221

RON

Román lej

4,9494

TRY

Török líra

16,0525

AUD

Ausztrál dollár

1,5795

CAD

Kanadai dollár

1,4388

HKD

Hongkongi dollár

8,7967

NZD

Új-zélandi dollár

1,6651

SGD

Szingapúri dollár

1,5420

KRW

Dél-Koreai won

1 333,60

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,9694

CNY

Kínai renminbi

7,1777

HRK

Horvát kuna

7,5210

IDR

Indonéz rúpia

16 155,54

MYR

Maláj ringgit

4,7678

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,731

RUB

Orosz rubel

82,8238

THB

Thaiföldi baht

37,612

BRL

Brazil real

6,3190

MXN

Mexikói peso

23,5354

INR

Indiai rúpia

85,4225

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Számvevőszék

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/46

---

Jelentés az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság 806/2014/EU rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében felmerülő függő kötelezettségekről a 2020. évi pénzügyi évre vonatkozóan

(2021/C 504/19)

Az Európai Számvevőszék tudatja, hogy megjelent az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság 806/2014/EU rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében felmerülő függő kötelezettségekről szóló, a 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó jelentése.

A jelentés elolvasható és letölthető a Számvevőszék weboldalán (http://eca.europa.eu).

---

Európai Bizottság

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/47

---

Bizottsági közlemény az állami támogatások visszafizettetése esetén 2022.1.1.-jétől alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról

(Közzétéve 794/2004/EK (1)
  bizottsági rendelet 10. cikkének megfelelően.)

(2021/C 504/20)

Az alapkamatlábak kiszámítása a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.) megfelelően történt. A referencia-kamatláb alkalmazásától függően az e közleményben meghatározott megfelelő kamatfelárakat még hozzá kell adni az alapkamatlábhoz. A leszámítolási kamatláb esetében ez azt jelenti, hogy 100 bázispontos kamatfelárral kell növelni az alapkamatlábat. A 794/2004/EK rendeletet módosító 2008. január 30-i 271/2008/EK bizottsági rendelet szerint – amennyiben külön határozat másként nem rendelkezik – a visszafizetési kamatláb kiszámítása esetében is 100 bázisponttal kell növelni az alapkamatlábat.

A módosított kamatlábak félkövéren szedve szerepelnek.

A korábban közzétett táblázat megtalálható itt: HL C 472., 2021.11.23., 7. o.

| -tól | -ig: | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022.1.1. | ... | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

-tól

-ig:

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

2022.1.1.

...

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/48

---

Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele

(2021/C 504/21)

Ez a közzététel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 98. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított két hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„BOLANDIN”

PDO-ES-N1876

A kérelem benyújtásának időpontja: 2014.7.3.

1.   Bejegyzendő elnevezés

Bolandin

2.   A földrajzi jelzés típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

| 16. | Túlérett szőlőből készült bor |
| --- | --- |

16.

Túlérett szőlőből készült bor

4.   A bor(ok) leírása

Vörösborok

| — | Küllem: A boroknak legalább magas színmélységgel kell rendelkezniük. Tónus: piros szín, a fiatal borok ibolya színétől az érett borok téglavörös színéig terjedő árnyalatokkal. |
| --- | --- |

—

Küllem: A boroknak legalább magas színmélységgel kell rendelkezniük. Tónus: piros szín, a fiatal borok ibolya színétől az érett borok téglavörös színéig terjedő árnyalatokkal.

| — | Aroma: A boroknak legalább nagy intenzitásúaknak kell lenniük, a fekete és vörös bogyós gyümölcsök aromáival. Az érett borok fűszerekre és pirított ízekre emlékeztető jegyekkel is rendelkeznek. |
| --- | --- |

—

Aroma: A boroknak legalább nagy intenzitásúaknak kell lenniük, a fekete és vörös bogyós gyümölcsök aromáival. Az érett borok fűszerekre és pirított ízekre emlékeztető jegyekkel is rendelkeznek.

| — | Kóstolási szakasz: A boroknak legalább testesnek kell lenniük. Kiegyensúlyozott. Hosszan tartó utóíz. Kiegyensúlyozott savtartalom. A hordóból származó (pörkölt és/vagy pirított) jegyek. |
| --- | --- |

—

Kóstolási szakasz: A boroknak legalább testesnek kell lenniük. Kiegyensúlyozott. Hosszan tartó utóíz. Kiegyensúlyozott savtartalom. A hordóból származó (pörkölt és/vagy pirított) jegyek.

Illósavtartalom:

| | ≤ 0,65 g/l ecetsav, fiatal borokban |
| --- | --- |

≤ 0,65 g/l ecetsav, fiatal borokban

| | ≤ 0,85 g/l ecetsav, érett borokban |
| --- | --- |

≤ 0,85 g/l ecetsav, érett borokban

A meg nem határozott határértékeknek az alkalmazandó uniós jogszabályban foglaltaknak kell megfelelniük.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 12,5 |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 130 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

12,5

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

130

Fehérborok

| — | Küllem: Sárga színű, fiatal borok esetében szalmaszínű, hordókban erjesztett és/vagy érlelt borok esetében aranysárga. Átlátszó és csillogó. |
| --- | --- |

—

Küllem: Sárga színű, fiatal borok esetében szalmaszínű, hordókban erjesztett és/vagy érlelt borok esetében aranysárga. Átlátszó és csillogó.

| — | Aroma: A boroknak legalább nagy intenzitásúnak, gyümölcsösnek kell lenniük, és trópusi gyümölcsökre emlékeztető jegyekkel kell rendelkezniük. Az érett borokban fűszeres aromák alakulnak ki. |
| --- | --- |

—

Aroma: A boroknak legalább nagy intenzitásúnak, gyümölcsösnek kell lenniük, és trópusi gyümölcsökre emlékeztető jegyekkel kell rendelkezniük. Az érett borokban fűszeres aromák alakulnak ki.

| — | Kóstolási szakasz: A boroknak legalább közepesen testesnek kell lenniük. Friss és gyümölcsös. A fiatal és az érett borok egyaránt kiegyensúlyozottak. |
| --- | --- |

—

Kóstolási szakasz: A boroknak legalább közepesen testesnek kell lenniük. Friss és gyümölcsös. A fiatal és az érett borok egyaránt kiegyensúlyozottak.

Illósavtartalom:

| | ≤ 0,65 g/l ecetsav, fiatal borokban |
| --- | --- |

≤ 0,65 g/l ecetsav, fiatal borokban

| | ≤ 0,85 g/l ecetsav, érett borokban |
| --- | --- |

≤ 0,85 g/l ecetsav, érett borokban

A meg nem határozott határértékeknek az alkalmazandó uniós jogszabályban foglaltaknak kell megfelelniük.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 12,5 |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 170 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

12,5

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

170

Túlérett szőlőből készült fehérborok

| — | Küllem: intenzív, tiszta és fényes sárga-aranysárga színű. |
| --- | --- |

—

Küllem: intenzív, tiszta és fényes sárga-aranysárga színű.

| — | Aroma: A boroknak legalább nagy intenzitásúnak kell lenniük. Méz, érett birs és füge aromái. Nagyon gyümölcsös. |
| --- | --- |

—

Aroma: A boroknak legalább nagy intenzitásúnak kell lenniük. Méz, érett birs és füge aromái. Nagyon gyümölcsös.

| — | Kóstolási szakasz: A boroknak legalább közepesen testesnek, lekerekedettnek és olajosnak kell lenniük. Hosszan tartó utóíz. |
| --- | --- |

—

Kóstolási szakasz: A boroknak legalább közepesen testesnek, lekerekedettnek és olajosnak kell lenniük. Hosszan tartó utóíz.

Illósavtartalom:

| | ≤ 0,74 g/l ecetsav, fiatal borokban |
| --- | --- |

≤ 0,74 g/l ecetsav, fiatal borokban

| | ≤ 0,85 g/l ecetsav, érett borokban |
| --- | --- |

≤ 0,85 g/l ecetsav, érett borokban

| | ≤ 0,72 g/l + – 10 térfogatszázalék feletti természetes alkoholtartalom esetén – fokonként 0,06 g/l ecetsav, a botritizált szőlőből készült borok esetében |
| --- | --- |

≤ 0,72 g/l + – 10 térfogatszázalék feletti természetes alkoholtartalom esetén – fokonként 0,06 g/l ecetsav, a botritizált szőlőből készült borok esetében

A meg nem határozott határértékeknek az alkalmazandó uniós jogszabályban foglaltaknak kell megfelelniük.

Megjegyzés: Mivel a cukortartalom meghaladja az 5 g/l-t, e túlérett szőlőből készült fehérborok kéndioxid-tartalma akár 250 mg/l is lehet.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 12,5 |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 250 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

12,5

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

250

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

Különleges borászati eljárás

Az érlelési folyamat semmilyen esetben sem tekinthető a szüret évének október 1-je előtt megkezdettnek.

Művelésmód

A „Bolandin” szőlőültetvényeken az ültetési sűrűség nem lehet kevesebb, mint 2 400 tőke hektáronként.

b)   Maximális hozamok

| | Cabernet Sauvignon, Tempranillo és Merlot |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon, Tempranillo és Merlot

| | 7 500 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

7 500 kilogramm szőlő hektáronként

| | 52 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

52 hektoliter hektáronként

| | Sauvignon Blanc és Chardonnay |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc és Chardonnay

| | 7 400 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

7 400 kilogramm szőlő hektáronként

| | 48 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

48 hektoliter hektáronként

| | Syrah |
| --- | --- |

Syrah

| | 7 300 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

7 300 kilogramm szőlő hektáronként

| | 51 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

51 hektoliter hektáronként

| | Moscatel de grano menudo (apró szemű muskotály) |
| --- | --- |

Moscatel de grano menudo (apró szemű muskotály)

| | 7 200 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

7 200 kilogramm szőlő hektáronként

| | 28 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

28 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A Bolandin előállításának körülhatárolt területe Ablitas településen (Navarra autonóm közösség) található, és a következő kataszteri parcellákból áll:

| | 5. kataszteri poligon: 1 658. parcella |
| --- | --- |

5. kataszteri poligon: 1 658. parcella

| | 5. kataszteri poligon: 1 659. parcella |
| --- | --- |

5. kataszteri poligon: 1 659. parcella

| | 5. kataszteri poligon: 1 660. parcella |
| --- | --- |

5. kataszteri poligon: 1 660. parcella

| | 5. kataszteri poligon: 1 661. parcella |
| --- | --- |

5. kataszteri poligon: 1 661. parcella

| | 5. kataszteri poligon: 1 662. parcella |
| --- | --- |

5. kataszteri poligon: 1 662. parcella

| | 5. kataszteri poligon: 1 663. parcella |
| --- | --- |

5. kataszteri poligon: 1 663. parcella

| | 5. kataszteri poligon: 1 884. parcella |
| --- | --- |

5. kataszteri poligon: 1 884. parcella

| | 5. kataszteri poligon, 1 885. parcella és A. telek (részleges), E., F., G. és H telek |
| --- | --- |

5. kataszteri poligon, 1 885. parcella és A. telek (részleges), E., F., G. és H telek

7.   Fő szőlőfajták

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE GRANO MENUDO (APRÓ SZEMŰ MUSKOTÁLY) |
| --- | --- |

MOSCATEL DE GRANO MENUDO (APRÓ SZEMŰ MUSKOTÁLY)

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

8.   A kapcsolat(ok) leírása

Környezet (természeti tényezők)

Bolandin az Ablitas településen (Navarra) található történelmi emlékhely neve, amelyet Navarra kataszteri nyilvántartása és a spanyol Nemzeti Földrajzi Intézet által kiadott nemzeti térképek is elismernek. A Bolandin előállítási területe összesen körülbelül 170 hektár. „Bolandin” a neve a körülhatárolt területen található földmérési alappontnak is.

A „Bolandin” elnevezést egyes dokumentumokban „V” betűvel írják, mivel Navarrában két hivatalos nyelv létezik: kasztíliai spanyol (ezen a nyelven az elnevezés „V”-vel kezdődik és ékezetet tartalmaz) és baszk (ezen a nyelven az elnevezés „B”-vel kezdődik és ékezetet nem tartalmaz). A baszk nyelvben nincsenek ékezetek és „V” betű sem létezik.

A La Rioja Egyetem Mezőgazdasági és Élelmiszertudományi Karának Szőlészeti Tanszéke által végzett felmérések és vizsgálatok alapján a terület a következő természeti tényezők alapján került kijelölésre: talaj, domborzat és éghajlat.

Talaj és topológia

A körülhatárolt terület Bolandin legmagasabb részén egy kis kiterjedésű, magasan fekvő síkságból és annak lejtőiből áll, amelyek a délkeleti oldalon, Bolandintól délnyugatra fekvő síkághoz vezetnek le. Tengerszint feletti magassága, lejtése, expozíciója és talajtípusai miatt teljesen különbözik a környező területektől.

A magasan fekvő síkság felső részét (ahol a borászat található) a kontinentális tercier időszak aragóniai szakaszából származó vörös agyagok alkotják. A teraszok maradványait körülvevő rézsű alatt egy enyhe, 5 %-os lejtésszögű széles lejtő ereszkedik lefelé délnyugati irányba. Itt található a szőlőültetvények többsége. A lejtők kavicsból, homokból és agyagból állnak, amelyek a negyedidőszak harmadik pleisztocén szakaszból származnak.

Bolandin határaitól kiindulva a domborzat sík, és azt főként a negyedidőszak második pleisztocén szakaszából származó lerakódási glacis alkotja, azaz azt a Bolandint alkotó anyagoknál fiatalabb anyagok alkotják.

A tengerszint feletti magassága körülbelül 369 és 324 méter között van, azaz lényegesen alacsonyabb, mint a „Navarra” OEM terület tengerszint feletti magassága (400 és 500 m között).

Éghajlat

Bolandin egy déli fekvésű lejtőn található, így a parcella egyedi mezoklímával rendelkezik, és sok napfénynek van kitéve.

Az elmúlt 7–12 idényben az átlagos csapadékmennyiség évente 379–354 mm volt, ami nagyon alacsony a „Navarra” OEM átlagához (450–700 mm) képest.

A szél egy másik meghatározó tényező, mivel az északnyugati Cierzo dominál a napok 70 %-án. Ez egy nagyon száraz szél, amely korlátozza a betegségek kialakulását.

A körülhatárolt területnek a „Navarra” OEM terület átlagánál magasabb hőmérsékletekkel és kevesebb esőzéssel kell szembenéznie. A terület éghajlata szélsőséges kontinentális éghajlat mediterrán befolyással. Az évszakok meglehetősen különbözőek: a telek hidegek, a tavaszok és az őszök melegek és szinte nem is léteznek, a nyarak pedig nagyon forróak, hosszúak és szárazak. Ez a jellemző jelentős hatással van a hőmérséklet-tartományra és a csapadékmennyiségre.

Nyáron a legmagasabb hőmérsékletértékek nagyon magasak (35 °C felett), és Navarra egész területe és az Ebro völgyének területe tekintetében gyakran itt jegyzik fel a legmagasabb hőmérsékletértékeket. A decemberi és januári minimális hőmérsékletek nagyon alacsonyak, –6 °C és –8 °C közöttiek. Az éves átlaghőmérséklet több mint 1 °C-kal magasabb a „Navarra” OEM területének átlaghőmérsékleténél.

Emberi tényezők

A szőlő évszázadok óta a Bolandinban termesztett legfontosabb növények közé tartozik. Ezt a területet a Lodosa-csatorna öntözte, az emelkedésnek köszönhetően. Az öntözött terület főként száz éves szőlőkkel telepített szőlőültetvényekből állt, amelyeket kiváló minőségű, palackozott és a „Bolandin” elnevezéssel forgalmazott borok előállítására használtak.

Manapság a szőlőgazdálkodási technikák szakértői döntenek a legjobb opciókról (a növényi anyag kiválasztása, öntözés, a levélfelület kezelése, a terméshozam korlátozása, a tápanyag-utánpótlási és a szőlővédelmi termékekkel való gazdálkodás) az éghajlattól és az éves vegetatív növekedéstől függően, a legjobb nyersanyag elérése érdekében. A szakértők évente különféle konkrét eljárásokat terveznek, mint például a fürtök ritkítása a hozamszabályozás érdekében, valamint a levelek eltávolítása a fürtök reggeli napsütésnek kitett oldaláról, mivel ez javítja az érési folyamatot. Az esti napsütés által ért leveleket nem távolítják el, mivel az eltávolítás következtében a szőlőszemek megéghetnének. Ez utóbbi gyakorlat segíti a betegségek terjedésének megelőzését is, mivel javítja a fürtök környezetében a szellőzést.

Tekintettel arra, hogy a csapadék és a relatív páratartalom egyaránt nagyon alacsony, és a talaj nagyon száraz, ha rendelkezésre áll öntözővíz-tározó és az öntözésszabályozás megvalósítható, akkor az érési folyamat közvetlenül befolyásolható és optimális szintek érhetők el, továbbá biztosítható, hogy a növényeket a legjobb növekedési és produktív állapotban tartsák. Az öntözést a mennyiség helyett inkább a minőség szem előtt tartásával gondosan szabályozzák annak érdekében, hogy érett és kiegyensúlyozott szőlőt nyerjenek.

A borok leírása

Termékadatok: a termék alapvetően vagy kifejezetten a földrajzi környezetnek tulajdonítható minősége vagy tulajdonságai.

A növények éghajlati viszonyok miatti fiziológiai viselkedése alapján a borok alapvető jellemzői a következők:

Vörösborok: Nagyobb összes polifenol-tartalmú és szárazextrakt-tartalmú, mélyebb színű borok. Nagy polimerizációval, érettséggel, finomsággal és selymes tanninokkal rendelkező borok. A szájban testes érzetet keltenek, nem fanyarok és igen gazdagok.

Mérsékelten magas alkoholtartalom.

Kiegyensúlyozott savtartalom, amely soha nem túl magas. Az almasavtartalom különösen alacsony a szerves savak nyári magas hőmérsékletek által okozott égése miatt. Ezért a borok soha nem keltenek csípős savas érzetet.

A pirazin családból származó aromás vegyületek nagyon alacsony szintje. A Syrah, Merlot és Cabernet fajtákból készült borok gyümölcsösebbek a szokásosnál, mivel az aromák gyümölcsösebbek és kevésbé zöldségesek.

Nagyon érett fenolvegyületek, amelyek korlátozzák a borok oxigénaffinitását, így elkerülhető a reduktív kénaromák jelenléte. Az így nyert borok rendkívül aromásak és kifejezőek.

A magas polifenol-koncentráció miatt lassú az érés és az oxidáció, ami azt jelenti, hogy a borok eltarthatósága hosszú és jól öregszenek.

Az éghajlat által formált jellemzők mellett a vörösborok egyéb sajátosságai a körülhatárolt terület edafológiájának és topográfiájának köszönhetők:

| — | Kiegyensúlyozott, jó alkohol- és magas polifenol-tartalom. |
| --- | --- |

—

Kiegyensúlyozott, jó alkohol- és magas polifenol-tartalom.

| — | A hosszú növekedési ciklusú fajták, például a Cabernet Sauvignon jól alkalmazkodtak a környezethez. Ez a szilárd részek teljes érését eredményezi és magas polifenol-tartalmú borokat eredményez. |
| --- | --- |

—

A hosszú növekedési ciklusú fajták, például a Cabernet Sauvignon jól alkalmazkodtak a környezethez. Ez a szilárd részek teljes érését eredményezi és magas polifenol-tartalmú borokat eredményez.

| — | Jó savtartalom, ami azt jelenti, hogy a borok jól öregednek és palackozás után hosszú eltarthatósági idővel rendelkeznek. |
| --- | --- |

—

Jó savtartalom, ami azt jelenti, hogy a borok jól öregednek és palackozás után hosszú eltarthatósági idővel rendelkeznek.

| — | Érett, nagy intenzitású aromákkal, többek között a friss gyümölcsökre emlékeztető jegyekkel rendelkező borok. |
| --- | --- |

—

Érett, nagy intenzitású aromákkal, többek között a friss gyümölcsökre emlékeztető jegyekkel rendelkező borok.

Fehérborok: A földrajzi környezet miatt a növények azonos fiziológiai viselkedést mutatnak, aminek következtében a fehérborok kiegyensúlyozott savtartalommal és mérsékelten magas alkoholtartalommal rendelkeznek. Optimális fenolos érettségük miatt intenzív, kifejező aromákkal rendelkeznek, amelyek az idő előrehaladtával frissek maradnak, és jó volument és szerkezetet biztosítanak.

Túlérett szőlőből készült fehérborok: ebben az esetben is a földrajzi környezet a felelős számos jellemzőért, mint például a kiegyensúlyozott savtartalom, a jó összes alkoholtartalom, az intenzív gyümölcsösség, a teljesség és a fényes aranyszín.

Kapcsolat

A földrajzi terület és a termékjellemzők közti okozati összefüggés leírása:

A Bolandin borok a körülhatárolt terület természeti feltételeinek köszönhetően, valamint az e természeti feltételekhez legjobban alkalmazkodó növényfajták, művelési gyakorlatok és típusok kiválasztásában szerepet játszó emberi tényezőnek köszönhetően különböztethetők meg.

Az e természeti tényezők és az emberi szakértelem közötti kölcsönhatás teszi lehetővé, hogy olyan egyedi, jellegzetes termék jöjjön létre, amelyet a többi bortól megkülönböztető saját különleges önazonossága jellemez.

A körülhatárolt terület Navarra régió legdélebbi részén helyezkedik el, ami jelentős hatással van a terület éghajlatára; a hőösszeadódás és a maximális hőmérsékletértékek itt a legmagasabbak a térségben. Ezt a hatást tovább fokozza az a tény, hogy a körülhatárolt terület déli fekvésű lejtőkkel rendelkezik, így a körülhatárolt terület szőlőültetvényeiben helyi szinten a hőmérséklet sokkal magasabb, a relatív páratartalom pedig nagyon alacsony.

A régióban a körülhatárolt területen a legalacsonyabb a csapadékmennyiség is a következő okok miatt:

| — | Délről érkező eső: a főnhatás miatt a Sierra de Moncayo a déli oldalon okoz csapadékhullást, amely nem éri el e hegyek északi völgyeit, ahol a Bolandin körülhatárolt terület található. |
| --- | --- |

—

Délről érkező eső: a főnhatás miatt a Sierra de Moncayo a déli oldalon okoz csapadékhullást, amely nem éri el e hegyek északi völgyeit, ahol a Bolandin körülhatárolt terület található.

| — | Északról érkező eső: tekintettel az Ebro folyó közelségének hatására, az északról érkező eső nem ér el a folyó déli részére, ahol a körülhatárolt terület található. Ezt a hatást fokozza az a tény, hogy ezt az esőt északi szelek előzik meg, amelyek alacsony hőmérsékletükkel csökkentik a relatív páratartalmat, és ezáltal hozzájárulnak a szárazsághoz. |
| --- | --- |

—

Északról érkező eső: tekintettel az Ebro folyó közelségének hatására, az északról érkező eső nem ér el a folyó déli részére, ahol a körülhatárolt terület található. Ezt a hatást fokozza az a tény, hogy ezt az esőt északi szelek előzik meg, amelyek alacsony hőmérsékletükkel csökkentik a relatív páratartalmat, és ezáltal hozzájárulnak a szárazsághoz.

Az éghajlat e sajátos jellemzői fiziológiai hatásokkal vannak a szőlőre, amelyek egyértelmű következményekkel járnak a Bolandin borok analitikai és érzékszervi jellemzőire nézve.

A borok legszembetűnőbb tulajdonságai, amelyek a szőlő említett éghajlati feltételek közötti fiziológiai viselkedéséből adódóan megkülönböztethető azonosságot kölcsönöznek nekik, a következők:

| — | A vörösborok intenzívebb színűek, nagyobb az összespolifenol-indexük és magasabb fokú a polimerizációjuk, érettségük, finomságuk és több selymes tannint tartalmaznak, így a szájban igen gazdag, testes érzetet keltenek, fanyarság nélkül. |
| --- | --- |

—

A vörösborok intenzívebb színűek, nagyobb az összespolifenol-indexük és magasabb fokú a polimerizációjuk, érettségük, finomságuk és több selymes tannint tartalmaznak, így a szájban igen gazdag, testes érzetet keltenek, fanyarság nélkül.

Az aromák gyümölcsösebbek és a szokásosnál kevésbé zöldségesek, mivel a Syrah, Merlot és Cabernet Sauvignon fajtákból készült borokban a pirazinos aromás vegyületek szintje nagyon alacsony.

| — | A vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok magas alkoholtartalommal rendelkeznek, ami növeli a szájban keltett opulencia és az édesség érzetét. |
| --- | --- |

—

A vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok magas alkoholtartalommal rendelkeznek, ami növeli a szájban keltett opulencia és az édesség érzetét.

| — | A vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok kiegyensúlyozott savtartalommal rendelkeznek, amely soha nem túl magas. Az almasavtartalom különösen alacsony a szerves savaknak az érés alatti nyári magas hőmérsékletek által okozott égése miatt. Ennek következtében a vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok soha sem csípősen savasak, ami előfordulhat a magasabb almasavtartalmú, északabbra eső alterületekről származó egyéb borok esetében. |
| --- | --- |

—

A vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok kiegyensúlyozott savtartalommal rendelkeznek, amely soha nem túl magas. Az almasavtartalom különösen alacsony a szerves savaknak az érés alatti nyári magas hőmérsékletek által okozott égése miatt. Ennek következtében a vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok soha sem csípősen savasak, ami előfordulhat a magasabb almasavtartalmú, északabbra eső alterületekről származó egyéb borok esetében.

| — | A vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok nagyon érett fenolvegyületeket tartalmaznak, ami korlátozza a borok oxigénaffinitását, ezáltal pedig megelőzhető a reduktív kénaromák jelenléte. Az így nyert borok rendkívül aromásak és kifejezőek. |
| --- | --- |

—

A vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok nagyon érett fenolvegyületeket tartalmaznak, ami korlátozza a borok oxigénaffinitását, ezáltal pedig megelőzhető a reduktív kénaromák jelenléte. Az így nyert borok rendkívül aromásak és kifejezőek.

| — | A vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok esetében a magas polifenol-koncentráció miatt lassú az érés és az oxidáció, ami azt jelenti, hogy a borok eltarthatósága hosszú és jól öregszenek. |
| --- | --- |

—

A vörösborok, a fehérborok és a túlérett szőlőből készült fehérborok esetében a magas polifenol-koncentráció miatt lassú az érés és az oxidáció, ami azt jelenti, hogy a borok eltarthatósága hosszú és jól öregszenek.

| — | A túlérett szőlőből készült fehérborok olajosak, összes alkoholtartalmuk nagyon magas, színük pedig aranysárga a napsugaraknak való hosszú ideig tartó kitettség miatt, amelyek aranyszínű terméket eredményeznek. Az eső hiánya lehetővé teszi a hosszú ideig tartó túlérést, ami az érett gyümölcsre jellemző, mézre és citrusfélékre emlékeztető jegyeket hordozó aromák jó intenzitását eredményezi. |
| --- | --- |

—

A túlérett szőlőből készült fehérborok olajosak, összes alkoholtartalmuk nagyon magas, színük pedig aranysárga a napsugaraknak való hosszú ideig tartó kitettség miatt, amelyek aranyszínű terméket eredményeznek. Az eső hiánya lehetővé teszi a hosszú ideig tartó túlérést, ami az érett gyümölcsre jellemző, mézre és citrusfélékre emlékeztető jegyeket hordozó aromák jó intenzitását eredményezi.

A körülhatárolt terület geológiailag egy agyagos alapzaton fekszik. Ezek az anyagtalajok az úgynevezett „pala” típusba tartoznak. Ezek a talajaggregátumok jellemzően magas sótartalommal rendelkeznek, ami azt jelenti, hogy e földrajzi területen a mezőgazdasági talajoknak emelkedett a sótartalmuk (0,5–2,5 dS/m elektromos vezetőképességi paraméter mellett végzett vizsgálatok alapján) és más területekénél jóval magasabb.

Tekintettel a talaj emelkedett vezetőképességére, a szőlőnek le kell küzdenie a talajban található magas oldottanyag-koncentráció okozta többlet ozmotikus nyomást. A szőlőnek, bármely más növényhez hasonlóan, a víz talajból történő kivonása során jelentős mennyiségű oldott anyagot (főként ásványi anyagokat és sókat) is fel kell halmoznia a belső részeiben és a növényi nedvekben a termesztési ciklus valamennyi szakaszában. Ez teszi lehetővé a szőlők számára azt, hogy az ilyen típusú talajokban jól fejlődjenek, és közvetlen hatással van a fürtök összetételére is, mivel magasabb koncentrációban tartalmaznak sókat és ásványi anyagokat a gyümölcs húsában és héjában egyaránt.

A sók és ásványi anyagok magasabb koncentrációja a borokban is közvetlenül jelentkezik, aminek következtében a boroknak nagyon magas a szárazanyag-tartalma. Ennek a tulajdonságnak köszönhetően a borok a szájban igen testes és ízgazdag, enyhén sós jegyekkel rendelkező borok érzetét keltik. Ez a Bolandin körülhatárolt területen előállított borok egyik legjellemzőbb tulajdonsága.

E természeti körülmények mellett az emberi tényező és a szakértelem is egyedülálló jellemzőkkel ruházza fel a borokat, mivel a szőlőültetvények létesítése és a termesztés során hozott döntések maximalizálják a természeti környezet által biztosított egyediséget.

Ennek egyik példája a fajták kiválasztása, amelyek egyediek a területre nézve, és jól alkalmazkodtak Bolandin körülhatárolt területének sajátos feltételeihez.

Valamennyi termesztett fajta genetikailag jól alkalmazkodott a körülhatárolt terület szélsőséges hőviszonyaihoz. A fő alkalmazkodás azon alapul, hogy olyan szőlőfajtákat választanak, amelyeknek nagy a potenciáljuk a szerves savak (borkősav) szintetizálására, így olyan borok jönnek létre, amelyek kóstoláskor kiegyensúlyozottak. Ez az egyensúly a borban előforduló természetes savak által biztosított frissítő összetevő ellensúlyozásán, a magas alkoholtartalmon és a testességen alapul, amely tulajdonságok a földrajzi területen jellemzőek.

A Bolandinra jellemző, emberi tényezőknek betudható másik alkalmazkodást azok a termesztési technikák jelentik, amelyek a közepes-kicsi hozamok elérésére irányulnak. Ezek a korlátozott terméshozamok, amelyek sosem haladják meg a 7 500 kg/ha-t, nagyon jó minőségű borokat eredményeznek abban az értelemben, hogy a gyümölcsös aromák nagyon intenzívek és a profiljuk érett. A szájban is rendkívül intenzív borok érzetét keltik, jó szerkezetűek, amelyet az összes polifenolok magas koncentrációja kölcsönöz nekik. Ezek a polifenolok a vörösborok esetében nagyon érettek is lehetnek, így a vörösborok lágyak és harmonikusak.

Ebből kifolyólag, a fent említett természeti tényezőkre (éghajlat, talaj és domborzat) és a különféle szőlőtermesztési és borászati eljárásokat formáló emberi tényezőkre tekintettel a borok analitikai jellemzői eltérnek a „Navarra” OEM területén előállítottakéhoz képest, amint az az alábbi összehasonlító táblázatból is kitűnik:

A „NAVARRA” OEM-MEL ELLÁTOTT FEHÉRBOR ÉS A „BOLANDIN” BOR ÖSSZEHASNOLÍTÁSA

(PARAMÉTER: NAVARRA OEM/BOLANDIN)

| | „Navarra” OEM | „Bolandin” |
| --- | --- | --- |
| FEHÉRBOROK | | |
| TÉNYLEGES ALKOHOLTARTALOM (TÉRFOGATSZÁZALÉK): | ≥ 10,50 | ≥ 12,5 |
| ÖSSZES KÉN-DIOXID-TARTALOM (mg/l) | ≤ 190 | ≤ 170 |
| ILLÓSAVTARTALOM, FIATAL BOROK (g/l ecetsav) | ≤ 0,75 | ≤ 0,65 |
| ILLÓSAVTARTALOM, ÉRETT BOROK (g/l ecetsav) | ≤ 1 | ≤ 0,85 |
| VÖRÖSBOROK | | |
| TÉNYLEGES ALKOHOLTARTALOM (TÉRFOGATSZÁZALÉK) | ≥ 11,50 | ≥ 12,5 |
| ÖSSZES KÉN-DIOXID-TARTALOM (mg/l) | ≤ 140 | ≤ 130 |
| SZÍNINTENZITÁS (DO420+DO520+DO620) u.a.cm. | ≥ 4,5 | ≥ 8 |
| MINIMÁLIS ÖSSZES POLIFENOLTARTALOM (DO280) | – | > 55 |
| ILLÓSAVTARTALOM, FIATAL BOROK (g/l ecetsav) | ≤ 0,75 | ≤ 0,65 |
| ILLÓSAVTARTALOM, ÉRETT BOROK (g/l ecetsav) | ≤ 0,9 | ≤ 0,85 |
| KÉSŐI SZÜRETELÉSŰ VAGY TÚLÉRETT SZŐLŐBŐL KÉSZÜLT FEHÉRBOROK | | |
| TÉNYLEGES ALKOHOLTARTALOM (TÉRFOGATSZÁZALÉK) | ≥ 10,50 | ≥ 12,5 |
| ÖSSZES CUKOR (g/l) | ≥ 45 | ≥ 60 |
| ÖSSZES KÉN-DIOXID-TARTALOM (mg/l) | ≤ 300 | ≤ 250 |
| ILLÓSAVTARTALOM, FIATAL BOROK (g/l ecetsav) | ≤ 0,75 | ≤ 0,74 |
| ILLÓSAVTARTALOM, ÉRETT BOROK (g/l ecetsav) | ≤ 0,9 | ≤ 0,85 |
| ILLÓSAVTARTALOM, BOTRITIZÁLT SZŐLŐ (ecetsav) | ≤ 0,78 g+(1 ) | ≤ 0,72 +(1 ) |
| MAXIMÁLIS HOZAMOK (KG/HA) | | |
| TEMPRANILLO | 8 000 | 7 500 |
| CABERNET SAUVIGNON | 8 000 | 7 500 |
| MERLOT | 8 000 | 7 500 |
| SYRAH | 8 000 | 7 300 |
| CHARDONNAY | 8 000 (KIVÉTELES ESETBEN 9 200 ) | 7 400 |
| SAUVIGNON BLANC | 8 000 (KIVÉTELES ESETBEN 9 200 ) | 7 400 |
| MOSCATEL GRANO MENUDO (APRÓ SZEMŰ MUSKOTÁLY) | 8 000 (KIVÉTELES ESETBEN 9 200 ) | 7 200 |

„Navarra” OEM

„Bolandin”

FEHÉRBOROK

TÉNYLEGES ALKOHOLTARTALOM (TÉRFOGATSZÁZALÉK):

≥ 10,50

≥ 12,5

ÖSSZES KÉN-DIOXID-TARTALOM (mg/l)

≤ 190

≤ 170

ILLÓSAVTARTALOM, FIATAL BOROK (g/l ecetsav)

≤ 0,75

≤ 0,65

ILLÓSAVTARTALOM, ÉRETT BOROK (g/l ecetsav)

≤ 1

≤ 0,85

VÖRÖSBOROK

TÉNYLEGES ALKOHOLTARTALOM (TÉRFOGATSZÁZALÉK)

≥ 11,50

≥ 12,5

ÖSSZES KÉN-DIOXID-TARTALOM (mg/l)

≤ 140

≤ 130

SZÍNINTENZITÁS (DO420+DO520+DO620) u.a.cm.

≥ 4,5

≥ 8

MINIMÁLIS ÖSSZES POLIFENOLTARTALOM (DO280)

–

> 55

ILLÓSAVTARTALOM, FIATAL BOROK (g/l ecetsav)

≤ 0,75

≤ 0,65

ILLÓSAVTARTALOM, ÉRETT BOROK (g/l ecetsav)

≤ 0,9

≤ 0,85

KÉSŐI SZÜRETELÉSŰ VAGY TÚLÉRETT SZŐLŐBŐL KÉSZÜLT FEHÉRBOROK

TÉNYLEGES ALKOHOLTARTALOM (TÉRFOGATSZÁZALÉK)

≥ 10,50

≥ 12,5

ÖSSZES CUKOR (g/l)

≥ 45

≥ 60

ÖSSZES KÉN-DIOXID-TARTALOM (mg/l)

≤ 300

≤ 250

ILLÓSAVTARTALOM, FIATAL BOROK (g/l ecetsav)

≤ 0,75

≤ 0,74

ILLÓSAVTARTALOM, ÉRETT BOROK (g/l ecetsav)

≤ 0,9

≤ 0,85

ILLÓSAVTARTALOM, BOTRITIZÁLT SZŐLŐ (ecetsav)

≤ 0,78 g+(1 )

≤ 0,72 +(1 )

MAXIMÁLIS HOZAMOK (KG/HA)

TEMPRANILLO

8 000

7 500

CABERNET SAUVIGNON

8 000

7 500

MERLOT

8 000

7 500

SYRAH

8 000

7 300

CHARDONNAY

8 000 (KIVÉTELES ESETBEN 9 200 )

7 400

SAUVIGNON BLANC

8 000 (KIVÉTELES ESETBEN 9 200 )

7 400

MOSCATEL GRANO MENUDO (APRÓ SZEMŰ MUSKOTÁLY)

8 000 (KIVÉTELES ESETBEN 9 200 )

7 200

(1)+ 0,06 g/l 10 térfogatszázalék feletti természetes alkoholtartalom esetén fokonként

Nem szabad elfelejteni, hogy a körülhatárolt terület mintegy 170 hektárt foglal magában, és jelenleg nincs más telepített szőlő vagy borászat a területen, kivéve azokat, amelyek a kérelmező tulajdonában vannak, akinek összesen mintegy 205 hektár áll a tulajdonában. A körülhatárolt területen a jövőben borászati tevékenységbe kezdő más termelők akkor használhatják a bejegyzett elnevezést, ha megfelelnek a leírásban meghatározott feltételeknek. Ez teljesen valószínű forgatókönyv, mivel a körülhatárolt terület mintegy 170 hektárt foglal magában, és így több termelőnek és/vagy borászatnak van helye.

9.   További alapvető feltételek

| | Jogi keret: |
| --- | --- |

Jogi keret:

| | Nemzeti jogszabályban |
| --- | --- |

Nemzeti jogszabályban

| | A további feltétel típusa: |
| --- | --- |

A további feltétel típusa:

| | Csomagolás a körülhatárolt földrajzi területen belül |
| --- | --- |

Csomagolás a körülhatárolt földrajzi területen belül

A feltétel leírása:

A borokat az előállítási területen kell palackozni, mivel az eredetmegjelöléssel ellátott összes bor esetében a folyamat a palackban történő érlelés második szakaszával zárul. Ebben a szakaszban redukciós folyamat zajlik, amely javítja a borok minőségét, és teljessé teszi ízvilágukat. A borok akkor állnak készen a fogyasztásra, ha elérik az adott bortípusra meghatározott érzékszervi jellemzőket.

A termékleíráshoz vezető link

http://goo.gl/UZCXBV

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

---

| 2021.12.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 504/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 504/57

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján

(2021/C 504/22)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított három hónapon belül tehető meg.

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK TERMÉKLEÍRÁSA

„Vincisgrassi alla maceratese”

EU-szám: TSG-IT-02658 – 2021.2.17.

Tagállam vagy harmadik ország: Olaszország

1.   Bejegyzendő elnevezés

„Vincisgrassi alla maceratese”

2.   A termék típusa [a xi. Melléklet alapján]

2.21. osztály: Készételek.

3.   A bejegyzés indokolása

3.1.   A termék

☐ az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül;

☒ a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.

a történeti kutatások egyes összetevők hagyományos felhasználását mutatják Macerata megyében: főzött borral vagy Marsalával gyúrt tojásos tészta, a feltéthez pedig darálatlan húsból, velős csontból és baromfiaprólékból készített vörös szósz.

3.2.   Az elnevezés

☒ az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés;

☐ jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.

A bejegyezni kívánt „Vincisgrassi alla maceratese” kifejezés arra a sült tésztára utal, amelyet főleg Macerata megyében készítenek folyamatosan immár több mint 80 éve és amely szájhagyomány útján terjedő hagyományt jelent.

Az ételt baromfihúsból és belsőségből, továbbá sertés- és borjúhúsból álló szósszal rétegesen megkent tojásos tésztalapokból készítik besamellel és reszelt sajttal. A fellelhető bőséges szakirodalom szerint a Marche tartományból származó receptek közül történelmileg a Vincisgrassi a legelterjedtebb étel. A termékleírás azt a receptet ismerteti, amelyet a hagyomány kialakulásának területén működő éttermek és csemegeüzletek az idők során egységesítettek és szokás szerint kínálnak.

4.   Leírás

4.1.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása, beleértve főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai és érzékszervi jellemzőit, alátámasztva a termék sajátos jellegét (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A csőben sült „Vincisgrassi alla maceratese” ételt első fogásként fogyasztják és három alaptermékből készítik: frissen gyúrt tojásos tészta, belsőségből és besamelből készített szósz, amihez reszelt Parmigiano Reggiano OEM vagy Grana Padano OEM sajtot adnak.

Szabad forgalomba bocsátásakor a „Vincisgrassi alla maceratese” terméknek az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

Fizikai-kémiai jellemzők:

Fehérjék: 9,5–13 g/100 g termék (2)

Érzékszervi jellemzők:

Küllem: pirosra sült tészta legalább 7/8 látható réteggel, besamel és vörös húsból készült szósz Szín: sötétvörös szósz, sötétvörös/sötétbarna kéreg.

Illat/aroma: párolt hússzósz, főtt sajt és besamel.

Íz: enyhén sós és kesernyés.

Állag: ropogós kéreg, lágy rétegek.

4.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék termelők által betartandó előállítási módjának leírása, beleértve adott esetben a felhasznált nyersanyagok vagy az összetevők jellegét és tulajdonságait, valamint a termék elkészítésének módját (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A recept arányai:

| — | 50–63 % tojásos tészta. |
| --- | --- |

—

50–63 % tojásos tészta.

| — | 30–40 % szósz. |
| --- | --- |

—

30–40 % szósz.

| — | 6–10 % besamel. |
| --- | --- |

—

6–10 % besamel.

A szósz összetevői

| — | 30–40 % friss hús, beleértve az alábbiakat:






  — | 45–55 % csirke, kacsa, liba, nyúl, kisliba (nyak, szárny és csirkeláb), nyúlgerinc. |
| --- | --- | --- |

—

30–40 % friss hús, beleértve az alábbiakat:

—

45–55 % csirke, kacsa, liba, nyúl, kisliba (nyak, szárny és csirkeláb), nyúlgerinc.

| — | 35–40 % borjú- vagy marhahús és sertéshús (csonttal, csontvelővel és izommal); ez a hús darálva, durvára darabolva vagy késsel felvágva is használható. |
| --- | --- |

—

35–40 % borjú- vagy marhahús és sertéshús (csonttal, csontvelővel és izommal); ez a hús darálva, durvára darabolva vagy késsel felvágva is használható.

| — | 10–15 % durvára felvágott aprólék (gyomor és máj) csirkéből, kacsából, libából, nyúlból és/vagy kislibából. |
| --- | --- |

—

10–15 % durvára felvágott aprólék (gyomor és máj) csirkéből, kacsából, libából, nyúlból és/vagy kislibából.

| — | 0–15 % paradicsomsűrítmény és 0–30 % paradicsompüré. |
| --- | --- |

—

0–15 % paradicsomsűrítmény és 0–30 % paradicsompüré.

| — | 1–3 % zeller, 1–3 % sárgarépa, 2–5 % szegfűszeggel tűzdelt fehér hagyma, friss fűszernövényekből álló (ízesítő) csokor, amely nem lehet szárított és nem helyettesíthető kémiai aromaanyagokkal. |
| --- | --- |

—

1–3 % zeller, 1–3 % sárgarépa, 2–5 % szegfűszeggel tűzdelt fehér hagyma, friss fűszernövényekből álló (ízesítő) csokor, amely nem lehet szárított és nem helyettesíthető kémiai aromaanyagokkal.

| — | 2–5 % pohár száraz fehérbor. |
| --- | --- |

—

2–5 % pohár száraz fehérbor.

| — | 0–5 % sertésszalonna vagy pofahús. |
| --- | --- |

—

0–5 % sertésszalonna vagy pofahús.

| — | 4–8 % extraszűz olívaolaj. |
| --- | --- |

—

4–8 % extraszűz olívaolaj.

| — | Őrölt só és fekete bors ízlés szerint. |
| --- | --- |

—

Őrölt só és fekete bors ízlés szerint.

| — | 2–5 % reszelt Parmigiano Reggiano OEM vagy Grana Padano OEM. |
| --- | --- |

—

2–5 % reszelt Parmigiano Reggiano OEM vagy Grana Padano OEM.

| — | A hús ellepéséhez elegendő víz (3). |
| --- | --- |

—

A hús ellepéséhez elegendő víz (3).

| — | 0–8 % UHT teljes tej vagy pasztőrözött friss tej (opcionális). |
| --- | --- |

—

0–8 % UHT teljes tej vagy pasztőrözött friss tej (opcionális).

A besamel összetevői

| — | 80–90 % UHT teljes tej vagy pasztőrözött friss tej. |
| --- | --- |

—

80–90 % UHT teljes tej vagy pasztőrözött friss tej.

| — | 5–10 % közönségesbúza-liszt. |
| --- | --- |

—

5–10 % közönségesbúza-liszt.

| — | 5–10 % vaj. |
| --- | --- |

—

5–10 % vaj.

| — | Só, őrölt fekete bors és szerecsendió ízlés szerint. |
| --- | --- |

—

Só, őrölt fekete bors és szerecsendió ízlés szerint.

A tészta összetevői

| — | 32–35 % friss tyúktojás és 0–3 % tojássárgája. A tojás és a tojássárgája pasztőrözött folyékony tojástermékekkel helyettesíthető. |
| --- | --- |

—

32–35 % friss tyúktojás és 0–3 % tojássárgája. A tojás és a tojássárgája pasztőrözött folyékony tojástermékekkel helyettesíthető.

| — | 60–65 % közönségesbúza-liszt vagy keménybúza-liszt. |
| --- | --- |

—

60–65 % közönségesbúza-liszt vagy keménybúza-liszt.

| — | 0–3 % evőkanál extraszűz olívaolaj vagy olvasztott vaj. |
| --- | --- |

—

0–3 % evőkanál extraszűz olívaolaj vagy olvasztott vaj.

| — | 0–4 % evőkanál főzött bor (4) vagy Marsala OEM. |
| --- | --- |

—

0–4 % evőkanál főzött bor (4) vagy Marsala OEM.

| — | Só ízlés szerint. |
| --- | --- |

—

Só ízlés szerint.

A szósz készítése

A felvagdalt szalonnát vagy pofahúst lábosba téve párolja extraszűz olívaolajjal, adja hozzá a csontokat és a húst, továbbá a zellert, sárgarépát és a szegfűszeggel tűzdelt hagymát, erős tűzön főzze meg jól, sózza és borsozza ízlés szerint, majd öntse hozzá a fehérbort. Adja hozzá a paradicsomsűrítményt és a paradicsompürét, és néhány percig kevergesse; öntsön hozzá bőven forró vizet, amíg az a húst el nem lepi. Tetszés szerint tejet is adhat hozzá. Tartsa lassú forrásban, amíg a szósz mennyisége a felére nem csökken, és puhára nem fő a hús. Vegye ki a szószból a húst és a csontokat, amelyekről a húst lefejtették; szaggassa darabokra a húst, majd tegye vissza a szószba.

Egy serpenyőben extraszűz olívaolajon pirítsa meg az aprólékot, majd adja hozzá a fehérbort. Körülbelül további 15 percig főzze készre.

A besamel készítése

Sóval, borssal és szerecsendióval forralja fel a tejet. Egy kis lábosban olvassza fel a vajat és egyenletes keverék nyeréséig keverje el benne a lisztet, majd addig adagolja hozzá lassan a tejet, amíg a keverékből fehér színű sima krém nem lesz.

A tészta készítése

Sima, tömör keverék nyeréséig keverje el a lisztben a tojássárgáját és az egész tojásokat vagy tojástermékeket, a főzött bort, az extraszűz olívaolajat vagy olvasztott vajat és a finomsót. Hagyja állni körülbelül egy órán át hűvös helyen, majd nyújtson a tésztából egy 2–5 mm vastagságú vékony lapot, vágja téglalap alakúra, áztassa forró vízben néhány percig, majd hűtse le hideg vízben, hagyja lecsepegni és tegye száradni egy konyharuhára.

Befejezés

Vajazzon ki egy élelmiszerek sütéséhez és eltartásához alkalmas téglalap alakú tepsit és rétegezze egymásra benne a tésztát, a húsból és aprólékból készült szószt, kevés besamelt és a reszelt sajtot hét-nyolc ismétlésben. Az utolsó rétegbe tegyen sok szószt, kevés besamelt és sok reszelt sajtot, hogy sütés közben ropogós réteg képződjön. Helyezze a tepsit 180 °C-os sütőbe körülbelül 30–40 percre.

A „Vincisgrassi alla maceratese” azonnali vagy későbbi fogyasztásra is alkalmas. Az utóbbi esetben a teljesen elkészített ételt 20 percig 180 °C-on kell sütni, majd gyors eljárással +3 °C-ra hűteni vagy –18° C-ra fagyasztani a hatályos egészségügyi és higiéniai előírásokban meghatározott ideig és hőmérsékleten való eltartáshoz; az előző bekezdésben foglalt sütés nélkül gyors eljárással közvetlenül is lefagyasztható –18° C-ra. Akár a sütőtepsiben, akár zárt élelmiszertároló edényekben eltartható külön adagokban.

4.3.   A termék hagyományos jellegét alátámasztó főbb tényezők leírása (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

Az olasz gasztronómiában a „Vincisgrassi alla maceratese” mind az összetevőket, mind a készítést tekintve mindig is nagyon kiadós és költséges recept alapján készült. A múltban ezért nemesi családokban, különleges alkalmakra készítették. A középosztály második világháború óta fokozódó jólétének köszönhetően mára az étel elterjedtebbé vált, és a Marche tartomány földműves hagyományaira jellemző összetevői miatt a „Vincisgrassi alla maceratese” továbbra is különbözik a többi sült tésztától. A baromfiaprólékot sokáig kidobták, ma viszont már jellegzetes összetevőként szerepel a receptkönyvekben.

A „Vincisgrassi alla maceratese” hivatalos receptje először Cesare Tirabasso „Guida in cucina” című 1927. évi receptkönyvében jelent meg. Tirabasso újragondolta a Macerata megyében hagyományosan használt régi tésztareceptet és igazolta a több száz éves szájhagyományt arról az ételről, amelyet tojásos tésztalapok és a közéjük rétegezett, csontról lefejtett baromfihúsból (és belsőségből), továbbá sertés- és borjúhúsból besamellel és reszelt sajttal készült gazdag szósz, vagyis a részesművelés korában csak különleges alkalmakra elérhető összetevők alkotnak.

A gasztronómia és az ízlés fejlődésével kiestek ugyan a nehezen beszerezhető összetevők, mint a borjúmirigy és bárányvelő, az ételt azonban továbbra is generációk óta készítik ünnepi alkalmakra.

A földművesek állati fehérjében szegény étrendjéből nem lehetett kihagyni a kisebb részeket (belsőségeket), mert azok tápértéke és íze különböztette meg az ételt a többitől. Pontosan e sajátosság miatt vált a baromfibelsőség a „Vincisgrassi alla maceratese” jellegzetes összetevőjévé; azt tartják, hogy valójában az aprólék különíti el egymástól a tojásos tészta sok rétegét.

Az 1927-től napjainkig fellelt valamennyi receptben előírás, hogy a főzött borral vagy Marsala OEM borral ízesített tojásos tésztalapokból mindig legalább hetet kell a sütőtepsibe helyezni és közéjük rétegezni a vegyes húsból, paradicsomból és baromfibelsőségből álló, besamellel és reszelt sajttal készült szószt. A Cesare Tirabasso 1927-es receptjétől kezdve a mai napig előkerült minden egyes receptben állandóan a fent említett és a Macerata megye konyhaművészetében jellemzően megtalálható összetevők szerepelnek.

A recept szakirodalmi hivatkozásai:

| — | Cesare Tirabasso séf 1927. évi „Guida in cucina” című műve (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, 91. oldal) szerint „Marche tartományban, különösen Macerata megyében elterjedt a Vincisgrassi”. |
| --- | --- |

—

Cesare Tirabasso séf 1927. évi „Guida in cucina” című műve (Bisson & Leopardi, Macerata, 1927, 91. oldal) szerint „Marche tartományban, különösen Macerata megyében elterjedt a Vincisgrassi”.

| — | A „Le ricette regionale italiano” (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milánó 1967, 608. oldal) munkában az olvasható, hogy „az ízletes és rendkívül tápláló Vincisgrassi régi és hagyományos étel Macerata megyében”. |
| --- | --- |

—

A „Le ricette regionale italiano” (A. Gosetti della Salda, La cucina italiana, Milánó 1967, 608. oldal) munkában az olvasható, hogy „az ízletes és rendkívül tápláló Vincisgrassi régi és hagyományos étel Macerata megyében”.

| — | A 2010. évi „Cucina delle Marche” (P. Carsetti, Newton Compton, 133. oldal) a „hivatalos” receptet ismerteti. |
| --- | --- |

—

A 2010. évi „Cucina delle Marche” (P. Carsetti, Newton Compton, 133. oldal) a „hivatalos” receptet ismerteti.

| — | A 2010. évi „Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane” (C. Cambi, Newton Compton, 515. oldal) műben a recept hivatkozása „Vincisgrassi alla maceratese”. |
| --- | --- |

—

A 2010. évi „Le ricette d’oro delle migliori osterie e trattorie italiane” (C. Cambi, Newton Compton, 515. oldal) műben a recept hivatkozása „Vincisgrassi alla maceratese”.

| — | Az A. Carnival Mallè és mások által jegyzett 2003. évi „Marche a tavola” című könyv 34. oldalán „Vincisgrassi alla maceratese” név alatt szerepel a Vincisgrassi receptje. |
| --- | --- |

—

Az A. Carnival Mallè és mások által jegyzett 2003. évi „Marche a tavola” című könyv 34. oldalán „Vincisgrassi alla maceratese” név alatt szerepel a Vincisgrassi receptje.

| — | „Vincisgrassi”, a Macerata Megyei Kereskedelmi Kamara által a Confcommercio, az Accademia Italiana della Cucina (Olasz Konyhaművészeti Akadémia) és a Federcuochi közreműködésével 2000-ben közzétett kiadvány. |
| --- | --- |

—

„Vincisgrassi”, a Macerata Megyei Kereskedelmi Kamara által a Confcommercio, az Accademia Italiana della Cucina (Olasz Konyhaművészeti Akadémia) és a Federcuochi közreműködésével 2000-ben közzétett kiadvány.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  Megjelölés igazolása: Nitrogén és fehérjék (automatikus módszer) – Kjeldahl-féle analitikai technika – Standard/vizsgálati módszer PRT.PGBT.248 Rev. 001 2017.

(3)  A hosszú főzési folyamat alatti párolgás miatt nincs beleszámítva a végső súlyba.

(4)  Főzött bor (más néven Vin Santo Marchigiano): gyümölcsös aromájú, gránátalmaszíntől rubinvörösig terjedő színű, kellemesen édes hamis bor. Készítése szőlőmust forralásával történik, amelynek során koncentrációja 30 %-ról 50 %-ra emelkedik. A forralást követő lehűlése után a főzött mustot tölgyfahordóban hagyják erjedni. Erjesztését követően (12 % és 14 % közötti alkoholtartalom) átöntik korábbi évekből származó főzött bort tartalmazó tárolóedényekbe, vagy palackozzák és érlelik.

---