# Službeni list C 528/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 528 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.30. prosinca 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 528

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.30. prosinca 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 528/01 | Komunikacija Komisije o dopuni Smjernica za određene mjere državne potpore povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova nakon 2021. | 1 |
| 2021/C 528/02 | Komunikacija Komisije – Kriteriji za analizu spojivosti državnih potpora za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s unutarnjim tržištem | 10 |
| 2021/C 528/03 | Obavijest Komisije – Revidirane SMJERNICE – Režim EU-a kojim se uređuje trgovina bjelokosti | 19 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 528/01

Komunikacija Komisije o dopuni Smjernica za određene mjere državne potpore povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova nakon 2021.

1

2021/C 528/02

Komunikacija Komisije – Kriteriji za analizu spojivosti državnih potpora za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s unutarnjim tržištem

10

2021/C 528/03

Obavijest Komisije – Revidirane SMJERNICE – Režim EU-a kojim se uređuje trgovina bjelokosti

19

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 528/04 | Tečajna lista eura — 29. prosinca 2021. | 36 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 528/04

Tečajna lista eura — 29. prosinca 2021.

36

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 30.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 528/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 528/1

---

Komunikacija Komisije o dopuni Smjernica za određene mjere državne potpore povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova nakon 2021.

(2021/C 528/01)

Komunikacija Komisije od 21. rujna 2020. – Smjernice za određene mjere državne potpore povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova nakon 2021 (1). dopunjuje se kako slijedi:

| 1. | u točki 15. podtočki 15. umeće se brojka „80” umjesto oznake „[...]” i dodaju se dva odlomka kako bi tekst te definicije glasio kako slijedi:






  „(15) | ‚nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije’ znači 80 posto stvarne potrošnje električne energije, što se određuje odlukom Komisije zajedno s mjerilima za učinkovitost potrošnje električne energije. Odgovara prosječnom naporu smanjenja koji je određen primjenom mjerilâ za učinkovitost potrošnje električne energije (mjerilo za potrošnju električne energije/prosječna potrošnja električne energije). Primjenjuje se na sve proizvode koji su obuhvaćeni prihvatljivim sektorima, ali za koje nije definirano mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije.
  Nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije svake se godine (od godine t = 2022.) smanjuje za 1,09 % u skladu s formulom utvrđenom u Prilogu II., u rubrici Ažurirana mjerila za učinkovitost za određene proizvode iz Priloga I.”; |
| --- | --- | --- |

1.

u točki 15. podtočki 15. umeće se brojka „80” umjesto oznake „[...]” i dodaju se dva odlomka kako bi tekst te definicije glasio kako slijedi:

„(15)

‚nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije’ znači 80 posto stvarne potrošnje električne energije, što se određuje odlukom Komisije zajedno s mjerilima za učinkovitost potrošnje električne energije. Odgovara prosječnom naporu smanjenja koji je određen primjenom mjerilâ za učinkovitost potrošnje električne energije (mjerilo za potrošnju električne energije/prosječna potrošnja električne energije). Primjenjuje se na sve proizvode koji su obuhvaćeni prihvatljivim sektorima, ali za koje nije definirano mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije.

Nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije svake se godine (od godine t = 2022.) smanjuje za 1,09 % u skladu s formulom utvrđenom u Prilogu II., u rubrici Ažurirana mjerila za učinkovitost za određene proizvode iz Priloga I.”;

| 2. | u točki 28. podtočki (b) dopunjuje se opis faktora Ct iz formule kako bi tekst te točke glasio kako slijedi:






  „(b) | ako se na proizvode koje proizvodi korisnik ne primjenjuju mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije navedena u Prilogu II., najveći iznos potpore koja se isplaćuje po postrojenju za troškove nastale u godini t iznosi:
  Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt

  U toj je formuli Ai intenzitet potpore, izražen kao udio (npr. 0,75); Ct je primjenjivi faktor emisije CO2 ili faktor emisije CO2 utemeljen na tržištu (tCO2/MWh) (u godini t); Pt-1 je terminska cijena emisijskih jedinica Europske unije u godini t-1 (EUR/tCO2); EF je nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije kako je definirano u točki 15. podtočki 15.; a AEC je stvarna potrošnja električne energije (MWh) u godini t.”; |
| --- | --- | --- |

2.

u točki 28. podtočki (b) dopunjuje se opis faktora Ct iz formule kako bi tekst te točke glasio kako slijedi:

„(b)

ako se na proizvode koje proizvodi korisnik ne primjenjuju mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije navedena u Prilogu II., najveći iznos potpore koja se isplaćuje po postrojenju za troškove nastale u godini t iznosi:

Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt

U toj je formuli Ai intenzitet potpore, izražen kao udio (npr. 0,75); Ct je primjenjivi faktor emisije CO2 ili faktor emisije CO2 utemeljen na tržištu (tCO2/MWh) (u godini t); Pt-1 je terminska cijena emisijskih jedinica Europske unije u godini t-1 (EUR/tCO2); EF je nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije kako je definirano u točki 15. podtočki 15.; a AEC je stvarna potrošnja električne energije (MWh) u godini t.”;

| 3. | u tablici u Prilogu I. dopunjuje se opis sektora pod oznakom NACE 20.16.40.15 kako bi tekst tog opisa glasio kako slijedi:
  „Polietilen glikoli i ostali polieter alkoholi, u primarnim oblicima”; |
| --- | --- |

3.

u tablici u Prilogu I. dopunjuje se opis sektora pod oznakom NACE 20.16.40.15 kako bi tekst tog opisa glasio kako slijedi:

„Polietilen glikoli i ostali polieter alkoholi, u primarnim oblicima”;

| 4. | umeće se sljedeći Prilog II.:


  „PRILOG II.
  Mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije i godišnje stope smanjenja za proizvode iz Priloga I.






  — | Mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije za proizvode iz Priloga I. za koje je utvrđena zamjenjivost između goriva i električne energije:


  proizvodi za koje je u odjeljku 2. Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/331 utvrđena zamjenjivost između goriva i električne energije.
  U Prilogu I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/331 za određene je proizvode utvrđena zamjenjivost između goriva i električne energije. Za te proizvode nije primjereno utvrditi mjerilo na temelju MWh/t proizvoda. Umjesto toga, polazne su točke konkretne krivulje emisija stakleničkih plinova izvedene za izravne emisije. Za te proizvode mjerila za proizvode utvrđena su na temelju zbroja izravnih emisija (iz energetskih i procesnih emisija) i neizravnih emisija koje nastaju korištenjem zamjenjivog dijela električne energije.
  U tim se slučajevima faktor ‚E’ u formuli za izračun najvećeg iznosa potpore iz točke 28. podtočke (a) ovih Smjernica zamjenjuje sljedećim izrazom kojim se mjerilo utvrđeno u Delegiranoj uredbi (EU) 2019/331 pretvara u mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije na temelju prosječnog europskog faktora emisije CO2 od 0,376 tCO2/MWh:
  postojeće mjerilo za proizvod iz odjeljka 2. Priloga I. Uredbi 2021/447 (u tCO2/t) × udio relevantnih neizravnih emisija tijekom referentnog razdoblja (%)/0,376 (tCO2/MWh).
  Vrijednost mjerila za učinkovitost za proizvode za koje je utvrđena zamjenjivost između goriva i električne energije koja se primjenjuje u razdoblju 2021.–2025. navedena je u Uredbi (EU) 2021/447 od 12. ožujka 2021. o utvrđivanju revidiranih referentnih vrijednosti za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica za razdoblje od 2021. do 2025. na temelju članka 10.a stavka 2. Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- | --- |

4.

umeće se sljedeći Prilog II.:

„PRILOG II.

Mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije i godišnje stope smanjenja za proizvode iz Priloga I.

—

Mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije za proizvode iz Priloga I. za koje je utvrđena zamjenjivost između goriva i električne energije:

proizvodi za koje je u odjeljku 2. Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/331 utvrđena zamjenjivost između goriva i električne energije.

U Prilogu I. Delegiranoj uredbi (EU) 2019/331 za određene je proizvode utvrđena zamjenjivost između goriva i električne energije. Za te proizvode nije primjereno utvrditi mjerilo na temelju MWh/t proizvoda. Umjesto toga, polazne su točke konkretne krivulje emisija stakleničkih plinova izvedene za izravne emisije. Za te proizvode mjerila za proizvode utvrđena su na temelju zbroja izravnih emisija (iz energetskih i procesnih emisija) i neizravnih emisija koje nastaju korištenjem zamjenjivog dijela električne energije.

U tim se slučajevima faktor ‚E’ u formuli za izračun najvećeg iznosa potpore iz točke 28. podtočke (a) ovih Smjernica zamjenjuje sljedećim izrazom kojim se mjerilo utvrđeno u Delegiranoj uredbi (EU) 2019/331 pretvara u mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije na temelju prosječnog europskog faktora emisije CO2 od 0,376 tCO2/MWh:

postojeće mjerilo za proizvod iz odjeljka 2. Priloga I. Uredbi 2021/447 (u tCO2/t) × udio relevantnih neizravnih emisija tijekom referentnog razdoblja (%)/0,376 (tCO2/MWh).

Vrijednost mjerila za učinkovitost za proizvode za koje je utvrđena zamjenjivost između goriva i električne energije koja se primjenjuje u razdoblju 2021.–2025. navedena je u Uredbi (EU) 2021/447 od 12. ožujka 2021. o utvrđivanju revidiranih referentnih vrijednosti za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica za razdoblje od 2021. do 2025. na temelju članka 10.a stavka 2. Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.

| — | Mjerila za učinkovitost za proizvode iz Priloga I. koji nisu navedeni u tablici 1. ovog Priloga


  Nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije kako je definirano u točki 15. podtočki 15. ovih Smjernica primjenjuje se na sve prihvatljive proizvode iz Priloga I. za koje nije definirano mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije. |
| --- | --- |

—

Mjerila za učinkovitost za proizvode iz Priloga I. koji nisu navedeni u tablici 1. ovog Priloga

Nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije kako je definirano u točki 15. podtočki 15. ovih Smjernica primjenjuje se na sve prihvatljive proizvode iz Priloga I. za koje nije definirano mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije.

| — | Ažurirana mjerila za učinkovitost za određene proizvode iz Priloga I.


  U tablici 1. navode se vrijednosti mjerila koje bi se trebale upotrebljavati kao polazna točka za utvrđivanje mjerila za učinkovitost koje se primjenjuje za određenu godinu, uzimajući u obzir odgovarajuću godišnju stopu smanjenja.
  Tom se godišnjom stopom smanjenja određuje za koliko će se mjerila svake godine automatski smanjivati. Ako u tablici 1. nije drugačije navedeno, sva mjerila za učinkovitost (uključujući ‚nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije’) svake se godine (od godine t = 2022.) smanjuju za 1,09 % u skladu sa sljedećom formulom:
  mjerilo za učinkovitost koje se primjenjuje (godina t) = vrijednost mjerila 2021. * (1 + godišnja stopa smanjenja) ^ (godina t – 2021) |
| --- | --- |

—

Ažurirana mjerila za učinkovitost za određene proizvode iz Priloga I.

U tablici 1. navode se vrijednosti mjerila koje bi se trebale upotrebljavati kao polazna točka za utvrđivanje mjerila za učinkovitost koje se primjenjuje za određenu godinu, uzimajući u obzir odgovarajuću godišnju stopu smanjenja.

Tom se godišnjom stopom smanjenja određuje za koliko će se mjerila svake godine automatski smanjivati. Ako u tablici 1. nije drugačije navedeno, sva mjerila za učinkovitost (uključujući ‚nadomjesno mjerilo za učinkovitost potrošnje električne energije’) svake se godine (od godine t = 2022.) smanjuju za 1,09 % u skladu sa sljedećom formulom:

mjerilo za učinkovitost koje se primjenjuje (godina t) = vrijednost mjerila 2021. * (1 + godišnja stopa smanjenja) ^ (godina t – 2021)

Tablica 1

Mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije za određene proizvode iz Priloga I.

| NACE4 | Mjerilo za proizvod | Vrijednost mjerila 2021. | Jedinica mjerila | Proizvodna jedinica | Godišnja stopa smanjenja [%] | Definicija proizvoda | Procesi obuhvaćeni mjerilom za proizvod | Relevantna oznaka Prodcom | Opis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.11 | Kemijska drvna celuloza | 0,904 | MWh/t 90 % sdt | Tona kemijske drvne celuloze | 1,09 | Kemijska drvna celuloza, topive kvalitete | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom kemijske celuloze, uključujući sušenje, pranje i prosijavanje te bijeljenje | 17.11.11.00 | Kemijska drvna celuloza, topive kvalitete |
| 17.11 | Kemijska drvna celuloza | 0,329 | MWh/t 90 % sdt | Tona kemijske drvne celuloze | 1,09 | Kemijska drvna celuloza, natronska ili sulfatna, osim one topive kvalitete | 17.11.12.00 | Kemijska drvna celuloza, natronska ili sulfatna, osim one topive kvalitete |
| 17.11 | Kemijska drvna celuloza | 0,443 | MWh/t 90 % sdt | Tona kemijske drvne celuloze | 1,09 | Kemijska drvna celuloza, sulfitna, osim one topive kvalitete | 17.11.13.00 | Kemijska drvna celuloza, sulfitna, osim one topive kvalitete |
| 17.11 | Polukemijska drvna celuloza | 0,443 | MWh/t 90 % sdt | Tona polukemijske drvne celuloze | 1,09 | Polukemijska drvna celuloza | 17.11.14.00 | Mehanička drvna celuloza (drvenjača); polukemijska drvna celuloza; celuloza od drugih vlaknastih celuloznih materijala, osim drvne |
| 17.11 | Mehanička celuloza | Nadomjesni pristup | 1,09 | Mehanička celuloza | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom mehaničke celuloze, uključujući obradu drva, rafiniranje, pranje, bijeljenje i povrat topline |
| 17.11 | Oporabljeni papir | 0,260 | MWh/t 90 % sdt | Tona oporabljenog papira | 1,09 | Oporabljeni papir | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom oporabljenog papira, uključujući zgušnjavanje i raspršivanje te bijeljenje |
| 17.11 | Odbojeni oporabljeni papir | 0,390 | MWh/t 90 % sdt | Tona odbojenog oporabljenog papira | 1,09 | Odbojeni oporabljeni papir |
| 17.12 | Novinski papir | 0,801 | MWh/t proizvoda | Tona novinskog papira | 1,09 | Novinski papir | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom papira, uključujući rafiniranje, prešanje i termičko sušenje | 17.12.11.00 | Novinski papir |
| 17.12 | Nepremazani fini papir | 0,645 | MWh/t proizvoda | Tona nepremazanog finog papira | 1,09 | Nepremazani fini papir | 17.12.12.00
  17.12.13.00
  17.12.14.10
  17.12.14.35
  17.12.14.39
  17.12.14.50
  17.12.14.70 | Nepremazani fini papir |
| 17.12 | Premazani fini papir | 0,538 | MWh/t proizvoda | Tona premazanog finog papira | 1,09 | Premazani fini papir | 17.12.73.35
  17.12.73.37
  17.12.73.60
  17.12.73.75
  17.12.73.79
  17.12.76.00 | Premazani fini papir |
| 17.12 | Upijajući papir | 0,925 | MWh/t proizvoda | Tona upijajućeg papira | 1,09 | Upijajući papir | 17.12.20.30
  17.12.20.55
  17.12.20.57
  17.12.20.90 | Upijajući papir |
| 17.12 | Testliner i fluting | 0,260 | MWh/t proizvoda | Tona papira | 1,09 | Testliner i fluting | 17.12.33.00
  17.12.34.00
  17.12.35.20
  17.12.35.40 | Testliner i fluting |
| 17.12 | Nepremazani karton | 0,268 | MWh/t proizvoda | Tona kartona | 1,09 | Nepremazani karton | 17.12.31.00
  17.12.32.00
  17.12.42.60
  17.12.42.80
  17.12.51.10
  17.12.59.10 | Nepremazani karton |
| 17.12 | Premazani karton | 0,403 | MWh/t proizvoda | Tona kartona | 1,09 | Premazani karton | 17.12.75.00
  17.12.77.55
  17.12.77.59
  17.12.78.20
  17.12.78.50
  17.12.79.53
  17.12.79.55 | Premazani karton |
| 20.13 | Sumporna kiselina | 0,056 | MWh/t proizvoda | Tona sumporne kiseline | 1,09 | Sumporna kiselina; oleum | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom sumporne kiseline | 20.13.24.34 | Sumporna kiselina; oleum |
| 20.13 | Klor | 1,846 | MWh/t proizvoda | Tona klora | 1,09 | Klor | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s uređajem za elektrolizu, uključujući pomoćne uređaje | 20.13.21.11 | Klor |
| 20.13 | Silicij | 11,87 | MWh/t proizvoda | Tona silicija | 1,09 | Silicij. Osim silicija s masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 %. | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom silicija | 20.13.21.70 | Silicij. Osim silicija s masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 %. |
| 20.13 | Silicij | 60 | MWh/t proizvoda | Tona silicija | 1,09 | Silicij. S masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 %. | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s peći, uključujući pomoćne uređaje | 20.13.21.60 | Silicij. S masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 %. |
| 20.13 | Silicijev karbid | 6,2 | MWh/t proizvoda | Tona silicijeva karbida | 1,09 | Silicij. Silicijevi karbidi, neovisno o tome jesu li kemijski određeni. | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom silicijeva karbida | 20.13.64.10 | Silicij. Silicijevi karbidi, neovisno o tome jesu li kemijski određeni. |
| 24.10 | Čelik dobiven LD postupkom | 0,03385 | MWh/t proizvoda | Tona sirovog (lijevanog) čelika | 0,60 | Sirovi čelik: nelegirani čelik proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima | Sekundarna metalurgija, predzagrijavanje vatrostalnih obloga, pomoćna i ljevačka postrojenja do faze rezanja proizvoda od sirovog čelika | 24.10.T1.22 | Sirovi čelik: nelegirani čelik proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima |
| 24.10 | Sirovi čelik: legirani čelik osim nehrđajućeg čelika proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima | 24.10.T1.32 | Sirovi čelik: legirani čelik osim nehrđajućeg čelika proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima |
| 24.10 | Sirovi čelik: nehrđajući čelik i čelik otporan na toplinu proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima | 24.12.T1.42 | Sirovi čelik: nehrđajući čelik i čelik otporan na toplinu proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima |
| 24.10 | Feromangan | 2,2 | MWh/t proizvoda | Feromangan s masenim udjelom ugljika većim od 2 % | 2,03 | Feromangan s masenim udjelom ugljika većim od 2 %, granulacije od 5 mm ili manje i s masenim udjelom mangana većim od 65 % | | 24.10.12.10 | Feromangan s masenim udjelom ugljika većim od 2 %, granulacije od 5 mm ili manje i s masenim udjelom mangana većim od 65 % |
| 24.10 | Feromangan s masenim udjelom ugljika većim od 2 % | Ostali feromangan, s masenim udjelom ugljika većim od 2 % (osim feromangana granulacije od 5 mm ili manje i s masenim udjelom mangana većim od 65 %) | | 24.10.12.20 | Ostali feromangan, s masenim udjelom ugljika većim od 2 % (osim feromangana granulacije od 5 mm ili manje i s masenim udjelom mangana većim od 65 %) |
| 24.10 | Feromangan | 1,4 | MWh/t proizvoda | Feromangan s masenim udjelom ugljika od 2 % ili manjim | 1,09 | Ostali feromangan s masenim udjelom ugljika od 2 % ili manjim | | 24.10.12.25 | Ostali feromangan s masenim udjelom ugljika od 2 % ili manjim |
| 24.10 | Ferosilicij | 8,54 | MWh/t proizvoda | Ferosilicij s masenim udjelom silicija većim od 55 % | 1,09 | Ferosilicij s masenim udjelom silicija većim od 55 % | | 24.10.12.35 | Ferosilicij s masenim udjelom silicija većim od 55 % |
| 24.10 | Ferosilicij | Nadomjesni pristup | 1,09 | | | 24.10.12.36 | Ferosilicij s masenim udjelom silicija od 55 % ili manjim i s masenim udjelom magnezija od najmanje 4 % i najviše 10 % |
| 24.10 | Feronikal | 9,28 | MWh/t proizvoda | Feronikal | 1,09 | Feronikal | | 24.10.12.40 | Feronikal |
| 24.10 | Ferosilikomangan | 3,419 | MWh/t proizvoda | Ferosilikomangan | 1,12 | Ferosilikomangan | | 24.10.12.45 | Ferosilikomangan |
| 24.42 | Primarni aluminij | 13,90 | MWh/t proizvoda | Sirovi nelegirani aluminij | 0,25 | Sirovi nelegirani aluminij iz elektrolize | Sirovi nelegirani aluminij iz elektrolize, uključujući jedinice za kontrolu proizvodnje, pomoćne procese i ljevaonice. Uključuje i postrojenja za proizvodnju anoda (pretpečenih). Ako se anode dobivaju iz samostalnog postrojenja u EU-u, to postrojenje ne bi trebalo dobivati naknadu. Za anode proizvedene izvan EU-a može se primijeniti ispravak. | 24.42.11.30 | Aluminij, sirov, nelegiran (isključujući prah i ljuskice) |
| 24.42.11.53 | Slitine sirovog aluminija u primarnom obliku (isključujući prah i ljuskice) |
| 24.42.11.54 | Slitine aluminija u primarnom obliku (isključujući prah i ljuskice) |
| 24.42 | Glinica (rafiniranje) | 0,20 | MWh/t proizvoda | Glinica | 1,11 | | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom glinice | 24.42.12.00 | Aluminijev oksid, isključujući umjetni korund |
| 24.43 | Elektroliza cinka | 3,994 | MWh/t proizvoda | Cink | 0,01 | Primarni cink | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s uređajem za elektrolizu cinka, uključujući pomoćne uređaje | 24.43.12.30 | Cink, sirov, nelegiran (isključujući prašinu, prah i ljuskice) |
| 24.43.12.50 | Slitine cinka, sirove (isključujući prašinu, prah i ljuskice) |
| 24.44 | Sirovi rafinirani bakar | 0,31 | MWh/t proizvoda | Bakrene katode | 1,09 | Bakrene katode | Svi procesi izravno ili neizravno povezani s postupkom elektrolitskog rafiniranja, uključujući prema potrebi lijevanje anoda na licu mjesta | 24.44.13.30 | Rafinirani bakar, sirov, nelegiran (isključujući valjane, ekstrudirane ili kovanjem sraštene proizvode); |

NACE4

Mjerilo za proizvod

Vrijednost mjerila 2021.

Jedinica mjerila

Proizvodna jedinica

Godišnja stopa smanjenja [%]

Definicija proizvoda

Procesi obuhvaćeni mjerilom za proizvod

Relevantna oznaka Prodcom

Opis

17.11

Kemijska drvna celuloza

0,904

MWh/t 90 % sdt

Tona kemijske drvne celuloze

1,09

Kemijska drvna celuloza, topive kvalitete

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom kemijske celuloze, uključujući sušenje, pranje i prosijavanje te bijeljenje

17.11.11.00

Kemijska drvna celuloza, topive kvalitete

17.11

Kemijska drvna celuloza

0,329

MWh/t 90 % sdt

Tona kemijske drvne celuloze

1,09

Kemijska drvna celuloza, natronska ili sulfatna, osim one topive kvalitete

17.11.12.00

Kemijska drvna celuloza, natronska ili sulfatna, osim one topive kvalitete

17.11

Kemijska drvna celuloza

0,443

MWh/t 90 % sdt

Tona kemijske drvne celuloze

1,09

Kemijska drvna celuloza, sulfitna, osim one topive kvalitete

17.11.13.00

Kemijska drvna celuloza, sulfitna, osim one topive kvalitete

17.11

Polukemijska drvna celuloza

0,443

MWh/t 90 % sdt

Tona polukemijske drvne celuloze

1,09

Polukemijska drvna celuloza

17.11.14.00

Mehanička drvna celuloza (drvenjača); polukemijska drvna celuloza; celuloza od drugih vlaknastih celuloznih materijala, osim drvne

17.11

Mehanička celuloza

Nadomjesni pristup

1,09

Mehanička celuloza

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom mehaničke celuloze, uključujući obradu drva, rafiniranje, pranje, bijeljenje i povrat topline

17.11

Oporabljeni papir

0,260

MWh/t 90 % sdt

Tona oporabljenog papira

1,09

Oporabljeni papir

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom oporabljenog papira, uključujući zgušnjavanje i raspršivanje te bijeljenje

17.11

Odbojeni oporabljeni papir

0,390

MWh/t 90 % sdt

Tona odbojenog oporabljenog papira

1,09

Odbojeni oporabljeni papir

17.12

Novinski papir

0,801

MWh/t proizvoda

Tona novinskog papira

1,09

Novinski papir

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom papira, uključujući rafiniranje, prešanje i termičko sušenje

17.12.11.00

Novinski papir

17.12

Nepremazani fini papir

0,645

MWh/t proizvoda

Tona nepremazanog finog papira

1,09

Nepremazani fini papir

17.12.12.00

17.12.13.00

17.12.14.10

17.12.14.35

17.12.14.39

17.12.14.50

17.12.14.70

Nepremazani fini papir

17.12

Premazani fini papir

0,538

MWh/t proizvoda

Tona premazanog finog papira

1,09

Premazani fini papir

17.12.73.35

17.12.73.37

17.12.73.60

17.12.73.75

17.12.73.79

17.12.76.00

Premazani fini papir

17.12

Upijajući papir

0,925

MWh/t proizvoda

Tona upijajućeg papira

1,09

Upijajući papir

17.12.20.30

17.12.20.55

17.12.20.57

17.12.20.90

Upijajući papir

17.12

Testliner i fluting

0,260

MWh/t proizvoda

Tona papira

1,09

Testliner i fluting

17.12.33.00

17.12.34.00

17.12.35.20

17.12.35.40

Testliner i fluting

17.12

Nepremazani karton

0,268

MWh/t proizvoda

Tona kartona

1,09

Nepremazani karton

17.12.31.00

17.12.32.00

17.12.42.60

17.12.42.80

17.12.51.10

17.12.59.10

Nepremazani karton

17.12

Premazani karton

0,403

MWh/t proizvoda

Tona kartona

1,09

Premazani karton

17.12.75.00

17.12.77.55

17.12.77.59

17.12.78.20

17.12.78.50

17.12.79.53

17.12.79.55

Premazani karton

20.13

Sumporna kiselina

0,056

MWh/t proizvoda

Tona sumporne kiseline

1,09

Sumporna kiselina; oleum

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom sumporne kiseline

20.13.24.34

Sumporna kiselina; oleum

20.13

Klor

1,846

MWh/t proizvoda

Tona klora

1,09

Klor

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s uređajem za elektrolizu, uključujući pomoćne uređaje

20.13.21.11

Klor

20.13

Silicij

11,87

MWh/t proizvoda

Tona silicija

1,09

Silicij. Osim silicija s masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 %.

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom silicija

20.13.21.70

Silicij. Osim silicija s masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 %.

20.13

Silicij

60

MWh/t proizvoda

Tona silicija

1,09

Silicij. S masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 %.

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s peći, uključujući pomoćne uređaje

20.13.21.60

Silicij. S masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 %.

20.13

Silicijev karbid

6,2

MWh/t proizvoda

Tona silicijeva karbida

1,09

Silicij. Silicijevi karbidi, neovisno o tome jesu li kemijski određeni.

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom silicijeva karbida

20.13.64.10

Silicij. Silicijevi karbidi, neovisno o tome jesu li kemijski određeni.

24.10

Čelik dobiven LD postupkom

0,03385

MWh/t proizvoda

Tona sirovog (lijevanog) čelika

0,60

Sirovi čelik: nelegirani čelik proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima

Sekundarna metalurgija, predzagrijavanje vatrostalnih obloga, pomoćna i ljevačka postrojenja do faze rezanja proizvoda od sirovog čelika

24.10.T1.22

Sirovi čelik: nelegirani čelik proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima

24.10

Sirovi čelik: legirani čelik osim nehrđajućeg čelika proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima

24.10.T1.32

Sirovi čelik: legirani čelik osim nehrđajućeg čelika proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima

24.10

Sirovi čelik: nehrđajući čelik i čelik otporan na toplinu proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima

24.12.T1.42

Sirovi čelik: nehrđajući čelik i čelik otporan na toplinu proizveden drugim postupcima osim u električnim pećima

24.10

Feromangan

2,2

MWh/t proizvoda

Feromangan s masenim udjelom ugljika većim od 2 %

2,03

Feromangan s masenim udjelom ugljika većim od 2 %, granulacije od 5 mm ili manje i s masenim udjelom mangana većim od 65 %

24.10.12.10

Feromangan s masenim udjelom ugljika većim od 2 %, granulacije od 5 mm ili manje i s masenim udjelom mangana većim od 65 %

24.10

Feromangan s masenim udjelom ugljika većim od 2 %

Ostali feromangan, s masenim udjelom ugljika većim od 2 % (osim feromangana granulacije od 5 mm ili manje i s masenim udjelom mangana većim od 65 %)

24.10.12.20

Ostali feromangan, s masenim udjelom ugljika većim od 2 % (osim feromangana granulacije od 5 mm ili manje i s masenim udjelom mangana većim od 65 %)

24.10

Feromangan

1,4

MWh/t proizvoda

Feromangan s masenim udjelom ugljika od 2 % ili manjim

1,09

Ostali feromangan s masenim udjelom ugljika od 2 % ili manjim

24.10.12.25

Ostali feromangan s masenim udjelom ugljika od 2 % ili manjim

24.10

Ferosilicij

8,54

MWh/t proizvoda

Ferosilicij s masenim udjelom silicija većim od 55 %

1,09

Ferosilicij s masenim udjelom silicija većim od 55 %

24.10.12.35

Ferosilicij s masenim udjelom silicija većim od 55 %

24.10

Ferosilicij

Nadomjesni pristup

1,09

24.10.12.36

Ferosilicij s masenim udjelom silicija od 55 % ili manjim i s masenim udjelom magnezija od najmanje 4 % i najviše 10 %

24.10

Feronikal

9,28

MWh/t proizvoda

Feronikal

1,09

Feronikal

24.10.12.40

Feronikal

24.10

Ferosilikomangan

3,419

MWh/t proizvoda

Ferosilikomangan

1,12

Ferosilikomangan

24.10.12.45

Ferosilikomangan

24.42

Primarni aluminij

13,90

MWh/t proizvoda

Sirovi nelegirani aluminij

0,25

Sirovi nelegirani aluminij iz elektrolize

Sirovi nelegirani aluminij iz elektrolize, uključujući jedinice za kontrolu proizvodnje, pomoćne procese i ljevaonice. Uključuje i postrojenja za proizvodnju anoda (pretpečenih). Ako se anode dobivaju iz samostalnog postrojenja u EU-u, to postrojenje ne bi trebalo dobivati naknadu. Za anode proizvedene izvan EU-a može se primijeniti ispravak.

24.42.11.30

Aluminij, sirov, nelegiran (isključujući prah i ljuskice)

24.42.11.53

Slitine sirovog aluminija u primarnom obliku (isključujući prah i ljuskice)

24.42.11.54

Slitine aluminija u primarnom obliku (isključujući prah i ljuskice)

24.42

Glinica (rafiniranje)

0,20

MWh/t proizvoda

Glinica

1,11

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s proizvodnjom glinice

24.42.12.00

Aluminijev oksid, isključujući umjetni korund

24.43

Elektroliza cinka

3,994

MWh/t proizvoda

Cink

0,01

Primarni cink

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s uređajem za elektrolizu cinka, uključujući pomoćne uređaje

24.43.12.30

Cink, sirov, nelegiran (isključujući prašinu, prah i ljuskice)

24.43.12.50

Slitine cinka, sirove (isključujući prašinu, prah i ljuskice)

24.44

Sirovi rafinirani bakar

0,31

MWh/t proizvoda

Bakrene katode

1,09

Bakrene katode

Svi procesi izravno ili neizravno povezani s postupkom elektrolitskog rafiniranja, uključujući prema potrebi lijevanje anoda na licu mjesta

24.44.13.30

Rafinirani bakar, sirov, nelegiran (isključujući valjane, ekstrudirane ili kovanjem sraštene proizvode);

| 5. | u Prilogu III. u treći stupac tablice umeću se brojčani podaci kako bi tekst tog priloga glasio kako slijedi:


  „PRILOG III.
  Najveći regionalni faktori emisija CO2 na različitim zemljopisnim područjima (tCO2/MWh)







  Područja | | Primjenjivi faktor emisije CO2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Jadransko područje | Hrvatska, Slovenija | 0,69 |
| Pirenejski poluotok | Španjolska, Portugal | 0,53 |
| Baltičko područje | Litva, Latvija, Estonija | 0,75 |
| Srednjozapadna Europa | Austrija, Njemačka, Luksemburg | 0,72 |
| Nordijsko područje | Švedska, Finska | 0,58 |
| Područje Češke i Slovačke | Češka, Slovačka | 0,85 |
| Belgija | | 0,36 |
| Bugarska | | 0,98 |
| Danska | | 0,52 |
| Irska | | 0,49 |
| Grčka | | 0,73 |
| Francuska | | 0,44 |
| Italija | | 0,46 |
| Cipar | | 0,70 |
| Mađarska | | 0,58 |
| Malta | | 0,40 |
| Nizozemska | | 0,45 |
| Poljska | | 0,81 |
| Rumunjska | | 0,96 |

5.

u Prilogu III. u treći stupac tablice umeću se brojčani podaci kako bi tekst tog priloga glasio kako slijedi:

„PRILOG III.

Najveći regionalni faktori emisija CO2 na različitim zemljopisnim područjima (tCO2/MWh)

Područja

Primjenjivi faktor emisije CO2

Jadransko područje

Hrvatska, Slovenija

0,69

Pirenejski poluotok

Španjolska, Portugal

0,53

Baltičko područje

Litva, Latvija, Estonija

0,75

Srednjozapadna Europa

Austrija, Njemačka, Luksemburg

0,72

Nordijsko područje

Švedska, Finska

0,58

Područje Češke i Slovačke

Češka, Slovačka

0,85

Belgija

0,36

Bugarska

0,98

Danska

0,52

Irska

0,49

Grčka

0,73

Francuska

0,44

Italija

0,46

Cipar

0,70

Mađarska

0,58

Malta

0,40

Nizozemska

0,45

Poljska

0,81

Rumunjska

0,96

---

(1)  SL C 317, 25.9.2020., str. 5.

1

---

| 30.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 528/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 528/10

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Kriteriji za analizu spojivosti državnih potpora za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa s unutarnjim tržištem

(2021/C 528/02)

1.   UVOD

| 1. | U ovoj se Komunikaciji pružaju smjernice za ocjenjivanje javnog financiranja važnih projekata od zajedničkog europskog interesa (VPZEI) u skladu s pravilima Unije o državnim potporama. |
| --- | --- |

1.

U ovoj se Komunikaciji pružaju smjernice za ocjenjivanje javnog financiranja važnih projekata od zajedničkog europskog interesa (VPZEI) u skladu s pravilima Unije o državnim potporama.

| 2. | VPZEI-jevi mogu značajno doprinijeti održivom gospodarskom rastu, radnim mjestima, konkurentnosti i otpornosti industrije i gospodarstva u Uniji te ojačati njezinu otvorenu stratešku autonomiju omogućivanjem nastanka revolucionarnih inovacijskih i infrastrukturnih projekata na temelju prekogranične suradnje s pozitivnim učincima prelijevanja na unutarnje tržište i društvo u cjelini. |
| --- | --- |

2.

VPZEI-jevi mogu značajno doprinijeti održivom gospodarskom rastu, radnim mjestima, konkurentnosti i otpornosti industrije i gospodarstva u Uniji te ojačati njezinu otvorenu stratešku autonomiju omogućivanjem nastanka revolucionarnih inovacijskih i infrastrukturnih projekata na temelju prekogranične suradnje s pozitivnim učincima prelijevanja na unutarnje tržište i društvo u cjelini.

| 3. | Važnim projektima od zajedničkog europskog interesa omogućuje se okupljanje znanja, stručnosti, financijskih sredstava i gospodarskih subjekata iz cijele Unije u cilju rješavanja važnih tržišnih ili sistemskih nedostataka ili društvenih izazova koji se inače ne bi mogli riješiti. Osmišljeni su u cilju udruživanja javnog i privatnog sektora u provedbi velikih projekata koji Uniji i njezinim građanima donose znatne koristi. |
| --- | --- |

3.

Važnim projektima od zajedničkog europskog interesa omogućuje se okupljanje znanja, stručnosti, financijskih sredstava i gospodarskih subjekata iz cijele Unije u cilju rješavanja važnih tržišnih ili sistemskih nedostataka ili društvenih izazova koji se inače ne bi mogli riješiti. Osmišljeni su u cilju udruživanja javnog i privatnog sektora u provedbi velikih projekata koji Uniji i njezinim građanima donose znatne koristi.

| 4. | VPZEI mogu biti temelj svih politika i mjera kojima se nastoje ostvariti zajednički europski ciljevi, prije svega europski zeleni plan (1), digitalna strategija (2) i digitalno desetljeće (3), Nova industrijska strategija za Europu (4) i njezino ažuriranje (5), europska strategija za podatke (6) i instrument Next Generation EU (7). VPZEI također mogu doprinijeti održivom oporavku nakon ozbiljnih gospodarskih poremećaja poput onih uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19 te poduprijeti napore za jačanje socijalne i gospodarske otpornosti Unije. |
| --- | --- |

4.

VPZEI mogu biti temelj svih politika i mjera kojima se nastoje ostvariti zajednički europski ciljevi, prije svega europski zeleni plan (1), digitalna strategija (2) i digitalno desetljeće (3), Nova industrijska strategija za Europu (4) i njezino ažuriranje (5), europska strategija za podatke (6) i instrument Next Generation EU (7). VPZEI također mogu doprinijeti održivom oporavku nakon ozbiljnih gospodarskih poremećaja poput onih uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19 te poduprijeti napore za jačanje socijalne i gospodarske otpornosti Unije.

| 5. | Uzimajući u obzir novu industrijsku strategiju i Strategiju za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) (8), važno je da MSP-ovi i novoosnovana poduzeća mogu sudjelovati u važnim projektima od zajedničkog europskog interesa i imati koristi od njih. Komisija će u svojoj ocjeni uzeti u obzir sve okolnosti u kojima je manje vjerojatno da će prijavljena potpora neopravdano narušiti tržišno natjecanje, primjerice zbog njezina iznosa. |
| --- | --- |

5.

Uzimajući u obzir novu industrijsku strategiju i Strategiju za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) (8), važno je da MSP-ovi i novoosnovana poduzeća mogu sudjelovati u važnim projektima od zajedničkog europskog interesa i imati koristi od njih. Komisija će u svojoj ocjeni uzeti u obzir sve okolnosti u kojima je manje vjerojatno da će prijavljena potpora neopravdano narušiti tržišno natjecanje, primjerice zbog njezina iznosa.

| 6. | Često je potrebno da u provedbi VPZEI-jeva u velikoj mjeri sudjeluju tijela javne uprave kad se ti projekti ne bi mogli financirati na tržištu. Ovom se Komunikacijom utvrđuju pravila koja se primjenjuju kada javno financiranje takvih projekata predstavlja državnu potporu kako bi se državna potpora za VPZEI-je smatrala spojivom s unutarnjim tržištem. Pravilima se posebno nastoji osigurati da takva potpora neće u neopravdanoj mjeri negativno utjecati na trgovinske uvjete među državama članicama te da će se ograničiti učinci takve potpore na trgovinu i tržišno natjecanje na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

6.

Često je potrebno da u provedbi VPZEI-jeva u velikoj mjeri sudjeluju tijela javne uprave kad se ti projekti ne bi mogli financirati na tržištu. Ovom se Komunikacijom utvrđuju pravila koja se primjenjuju kada javno financiranje takvih projekata predstavlja državnu potporu kako bi se državna potpora za VPZEI-je smatrala spojivom s unutarnjim tržištem. Pravilima se posebno nastoji osigurati da takva potpora neće u neopravdanoj mjeri negativno utjecati na trgovinske uvjete među državama članicama te da će se ograničiti učinci takve potpore na trgovinu i tržišno natjecanje na najmanju moguću mjeru.

| 7. | Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da se provedba važnog projekta od zajedničkog europskog interesa može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. U skladu s tim, u ovoj su Komunikaciji utvrđene smjernice o kriterijima koje će Komisija primjenjivati pri ocjenjivanju državnih potpora namijenjenih promicanju provedbe VPZEI-ja. U njoj se prvo određuje područje primjene te navodi popis kriterija koje će Komisija primjenjivati pri procjeni prirode i važnosti tih projekata za potrebe primjene članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora. Zatim se objašnjava kako će Komisija ocjenjivati spojivost javnog financiranja VPZEI-ja s pravilima o državnim potporama. |
| --- | --- |

7.

Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da se provedba važnog projekta od zajedničkog europskog interesa može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. U skladu s tim, u ovoj su Komunikaciji utvrđene smjernice o kriterijima koje će Komisija primjenjivati pri ocjenjivanju državnih potpora namijenjenih promicanju provedbe VPZEI-ja. U njoj se prvo određuje područje primjene te navodi popis kriterija koje će Komisija primjenjivati pri procjeni prirode i važnosti tih projekata za potrebe primjene članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora. Zatim se objašnjava kako će Komisija ocjenjivati spojivost javnog financiranja VPZEI-ja s pravilima o državnim potporama.

| 8. | Ovom se Komunikacijom ne isključuje mogućnost da se spojivost potpora za promicanje provedbe VPZEI-ja s unutarnjim tržištem utvrdi i na temelju drugih odredbi Ugovora, posebno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Međutim, te odredbe Ugovora možda neće u potpunosti obuhvatiti relevantnost, posebnosti i obilježja VPZEI-ja. Za to bi mogla biti potrebna posebna pravila o prihvatljivosti i kompatibilnosti te postupovna pravila, kako je utvrđeno u ovoj Komunikaciji. |
| --- | --- |

8.

Ovom se Komunikacijom ne isključuje mogućnost da se spojivost potpora za promicanje provedbe VPZEI-ja s unutarnjim tržištem utvrdi i na temelju drugih odredbi Ugovora, posebno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Međutim, te odredbe Ugovora možda neće u potpunosti obuhvatiti relevantnost, posebnosti i obilježja VPZEI-ja. Za to bi mogla biti potrebna posebna pravila o prihvatljivosti i kompatibilnosti te postupovna pravila, kako je utvrđeno u ovoj Komunikaciji.

2.   PODRUČJE PRIMJENE

| 9. | Komisija će primjenjivati načela iz ove Komunikacije na VPZEI-je u svim sektorima gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

9.

Komisija će primjenjivati načela iz ove Komunikacije na VPZEI-je u svim sektorima gospodarske djelatnosti.

| 10. | Ta se načela ne primjenjuju na:






  (a) | mjere koje se sastoje od potpora poduzetnicima u teškoćama, kako je definirano u smjernicama za sanaciju i restrukturiranje (9), ili bilo kojim naknadnim smjernicama, uz iznimku poduzetnika koji nisu bili u teškoćama na dan 31. prosinca 2019., ali su postali poduzetnici u teškoćama 1. siječnja 2020. ili nakon tog datuma i sve dok se primjenjuje privremeni okvir (10); |
| --- | --- | --- |

10.

Ta se načela ne primjenjuju na:

(a)

mjere koje se sastoje od potpora poduzetnicima u teškoćama, kako je definirano u smjernicama za sanaciju i restrukturiranje (9), ili bilo kojim naknadnim smjernicama, uz iznimku poduzetnika koji nisu bili u teškoćama na dan 31. prosinca 2019., ali su postali poduzetnici u teškoćama 1. siječnja 2020. ili nakon tog datuma i sve dok se primjenjuje privremeni okvir (10);

| (b) | mjere koje se sastoje od potpore poduzetnicima koji podliježu neizvršenom nalogu za povrat sredstava u skladu s prethodnom odlukom Komisije kojom je potpora proglašena nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem; |
| --- | --- |

(b)

mjere koje se sastoje od potpore poduzetnicima koji podliježu neizvršenom nalogu za povrat sredstava u skladu s prethodnom odlukom Komisije kojom je potpora proglašena nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem;

| (c) | mjere potpore koje same po sebi, s obzirom na uvjete koji su s njima povezani ili način financiranja, podrazumijevaju neizbježnu povredu prava Unije (11), a posebno:






  (i) | mjere potpore u skladu s kojima dodjeljivanje potpore ovisi o obvezi korisnika da ima poslovni nastan u predmetnoj državi članici ili da većina njegovih poslovnih jedinica ima poslovni nastan u toj državi članici; |
| --- | --- | --- |

(c)

mjere potpore koje same po sebi, s obzirom na uvjete koji su s njima povezani ili način financiranja, podrazumijevaju neizbježnu povredu prava Unije (11), a posebno:

(i)

mjere potpore u skladu s kojima dodjeljivanje potpore ovisi o obvezi korisnika da ima poslovni nastan u predmetnoj državi članici ili da većina njegovih poslovnih jedinica ima poslovni nastan u toj državi članici;

| (ii) | mjere potpore u skladu s kojima dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da upotrebljava robu proizvedenu ili usluge pružene na državnom području; |
| --- | --- |

(ii)

mjere potpore u skladu s kojima dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da upotrebljava robu proizvedenu ili usluge pružene na državnom području;

| (iii) | mjere potpore kojima se korisniku ograničava mogućnost korištenja dobivenih rezultata istraživanja, razvoja i inovacija u ostalim državama članicama. |
| --- | --- |

(iii)

mjere potpore kojima se korisniku ograničava mogućnost korištenja dobivenih rezultata istraživanja, razvoja i inovacija u ostalim državama članicama.

3.   KRITERIJI PRIHVATLJIVOSTI

| 11. | Pri utvrđivanju je li projekt obuhvaćen područjem primjene članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora, Komisija će primijeniti kriterije utvrđene u odjeljcima 3.1., 3.2. i 3.3. ove Komunikacije. |
| --- | --- |

11.

Pri utvrđivanju je li projekt obuhvaćen područjem primjene članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora, Komisija će primijeniti kriterije utvrđene u odjeljcima 3.1., 3.2. i 3.3. ove Komunikacije.

3.1.   Definicija projekta

| 12. | Prijedlog potpore mora se odnositi se na jedinstveni projekt koji ima jasno definirane ciljeve i uvjete provedbe, uključujući sudionike na projektu i financiranje (12). |
| --- | --- |

12.

Prijedlog potpore mora se odnositi se na jedinstveni projekt koji ima jasno definirane ciljeve i uvjete provedbe, uključujući sudionike na projektu i financiranje (12).

| 13. | Komisija može smatrati prihvatljivim i „integrirani projekt”, to jest skupinu pojedinačnih projekata unutar zajedničke strukture, plana ili programa koji su usmjereni na ostvarenje istog cilja i temelje se na usklađenom sistemskom pristupu. Pojedinačni sastavni dijelovi integriranog projekta mogu se odnositi na zasebne razine opskrbnog lanca, no moraju biti komplementarni i znatno dodavati vrijednost za postizanje važnog europskog cilja (13). |
| --- | --- |

13.

Komisija može smatrati prihvatljivim i „integrirani projekt”, to jest skupinu pojedinačnih projekata unutar zajedničke strukture, plana ili programa koji su usmjereni na ostvarenje istog cilja i temelje se na usklađenom sistemskom pristupu. Pojedinačni sastavni dijelovi integriranog projekta mogu se odnositi na zasebne razine opskrbnog lanca, no moraju biti komplementarni i znatno dodavati vrijednost za postizanje važnog europskog cilja (13).

3.2.   Zajednički europski interes

3.2.1.   Opći zbirni kriteriji

| 14. | Projekt mora predstavljati konkretan, jasan i prepoznatljiv doprinos ostvarenju ciljeva ili strategija Unije i mora imati značajan učinak na održivi rast, na primjer time što je od presudne važnosti za europski zeleni plan, digitalnu strategiju, digitalno desetljeće i Europsku strategiju za podatke, Novu industrijsku strategiju za Europu i njezino ažuriranje, instrument Next Generation EU, europsku zdravstvenu uniju (14), novi europski istraživački prostor za istraživanje i inovacije (15), novi akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo (16) ili cilj Unije u pogledu postizanja klimatske neutralnosti do 2050. |
| --- | --- |

14.

Projekt mora predstavljati konkretan, jasan i prepoznatljiv doprinos ostvarenju ciljeva ili strategija Unije i mora imati značajan učinak na održivi rast, na primjer time što je od presudne važnosti za europski zeleni plan, digitalnu strategiju, digitalno desetljeće i Europsku strategiju za podatke, Novu industrijsku strategiju za Europu i njezino ažuriranje, instrument Next Generation EU, europsku zdravstvenu uniju (14), novi europski istraživački prostor za istraživanje i inovacije (15), novi akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo (16) ili cilj Unije u pogledu postizanja klimatske neutralnosti do 2050.

| 15. | Projekt mora dokazati da je osmišljen za prevladavanje važnih tržišnih ili sistemskih nedostataka, koji bez državne potpore sprečavaju njegovu provedbu u jednakoj mjeri ili na isti način, ili za prevladavanje društvenih izazova, koji se inače ne bi mogli primjereno riješiti ili ispraviti. |
| --- | --- |

15.

Projekt mora dokazati da je osmišljen za prevladavanje važnih tržišnih ili sistemskih nedostataka, koji bez državne potpore sprečavaju njegovu provedbu u jednakoj mjeri ili na isti način, ili za prevladavanje društvenih izazova, koji se inače ne bi mogli primjereno riješiti ili ispraviti.

| 16. | Osim ako je manji broj opravdan prirodom projekta (17), projekt uobičajeno mora uključivati najmanje četiri države članice i njegove koristi ne smiju biti ograničene na države članice koje ga financiraju, već se moraju odnositi i na veći dio Unije. Koristi projekta moraju biti jasno definirane na konkretan i prepoznatljiv način (18). |
| --- | --- |

16.

Osim ako je manji broj opravdan prirodom projekta (17), projekt uobičajeno mora uključivati najmanje četiri države članice i njegove koristi ne smiju biti ograničene na države članice koje ga financiraju, već se moraju odnositi i na veći dio Unije. Koristi projekta moraju biti jasno definirane na konkretan i prepoznatljiv način (18).

| 17. | Svim državama članicama mora se pružiti istinska prilika za sudjelovanje u novom projektu. Države članice koje podnose prijavu moraju pokazati da su sve države članice obaviještene o mogućem nastanku projekta, na primjer putem kontakata, saveza, sastanaka ili događanja za povezivanje, uključujući i MSP-ove i novoosnovana poduzeća, te da im je pružena mogućnost sudjelovanja. |
| --- | --- |

17.

Svim državama članicama mora se pružiti istinska prilika za sudjelovanje u novom projektu. Države članice koje podnose prijavu moraju pokazati da su sve države članice obaviještene o mogućem nastanku projekta, na primjer putem kontakata, saveza, sastanaka ili događanja za povezivanje, uključujući i MSP-ove i novoosnovana poduzeća, te da im je pružena mogućnost sudjelovanja.

| 18. | Koristi od projekta ne smiju biti ograničene na uključene poduzetnike ili sektor, već moraju imati širi značaj i primjenu u gospodarstvu ili društvu Unije putem pozitivnih učinaka prelijevanja (kao što su sistemski učinci na više razina vrijednosnog lanca ili na uzlaznim/silaznim tržištima, alternativne uporabe u drugim sektorima ili promjena modalne raspodjele), definiranih na jasan, konkretan i prepoznatljiv način. |
| --- | --- |

18.

Koristi od projekta ne smiju biti ograničene na uključene poduzetnike ili sektor, već moraju imati širi značaj i primjenu u gospodarstvu ili društvu Unije putem pozitivnih učinaka prelijevanja (kao što su sistemski učinci na više razina vrijednosnog lanca ili na uzlaznim/silaznim tržištima, alternativne uporabe u drugim sektorima ili promjena modalne raspodjele), definiranih na jasan, konkretan i prepoznatljiv način.

| 19. | Projekt mora uključivati značajno sufinanciranje od strane korisnika (19). |
| --- | --- |

19.

Projekt mora uključivati značajno sufinanciranje od strane korisnika (19).

| 20. | Države članice moraju dostaviti dokaze o tome je li projekt u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu” u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 ili drugim usporedivim metodologijama (20). Pri ukupnom odvagivanju pozitivnih učinaka potpore s njezinim negativnim učincima na tržišno natjecanje i trgovinu, Komisija će poštovanje tog načela smatrati važnim čimbenikom u svojoj ocjeni. Općenito, ulaganja koja bitno štete okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 vjerojatno neće imati dovoljno pozitivnih učinaka da nadmaše negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu. Pozitivni učinci projekta na rješavanje važnih tržišnih ili sistemskih nedostataka ili društvenih izazova koji se inače ne bi mogli riješiti podliježu pojedinačnoj ocjeni. |
| --- | --- |

20.

Države članice moraju dostaviti dokaze o tome je li projekt u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu” u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 ili drugim usporedivim metodologijama (20). Pri ukupnom odvagivanju pozitivnih učinaka potpore s njezinim negativnim učincima na tržišno natjecanje i trgovinu, Komisija će poštovanje tog načela smatrati važnim čimbenikom u svojoj ocjeni. Općenito, ulaganja koja bitno štete okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 vjerojatno neće imati dovoljno pozitivnih učinaka da nadmaše negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu. Pozitivni učinci projekta na rješavanje važnih tržišnih ili sistemskih nedostataka ili društvenih izazova koji se inače ne bi mogli riješiti podliježu pojedinačnoj ocjeni.

3.2.2.   Općeniti pozitivni pokazatelji

| 21. | Pored zbirnih kriterija iz odjeljka 3.2.1., Komisija će pozitivno gledati na sljedeće elemente koje predlažu države članice:






  (a) | struktura projekta uključuje Komisiju ili bilo koje drugo pravno tijelo na koje je Komisija prenijela svoje ovlasti, kao što je Europska investicijska banka i Europski investicijski fond; |
| --- | --- | --- |

21.

Pored zbirnih kriterija iz odjeljka 3.2.1., Komisija će pozitivno gledati na sljedeće elemente koje predlažu države članice:

(a)

struktura projekta uključuje Komisiju ili bilo koje drugo pravno tijelo na koje je Komisija prenijela svoje ovlasti, kao što je Europska investicijska banka i Europski investicijski fond;

| (b) | ako je u odabir projekta uključena Komisija ili bilo koje drugo pravno tijelo na koje je Komisija prenijela svoje ovlasti, pod uvjetom da to tijelo u tu svrhu djeluje kao provedbena struktura; |
| --- | --- |

(b)

ako je u odabir projekta uključena Komisija ili bilo koje drugo pravno tijelo na koje je Komisija prenijela svoje ovlasti, pod uvjetom da to tijelo u tu svrhu djeluje kao provedbena struktura;

| (c) | u strukturu upravljanja projektom uključena je Komisija, ili bilo koje drugo pravno tijelo na koje je Komisija prenijela svoje ovlasti, i države članice sudionice; |
| --- | --- |

(c)

u strukturu upravljanja projektom uključena je Komisija, ili bilo koje drugo pravno tijelo na koje je Komisija prenijela svoje ovlasti, i države članice sudionice;

| (d) | projekt uključuje važne suradničke interakcije u smislu broja partnera, uključenosti organizacija iz različitih sektora ili sudjelovanja poduzeća različitih veličina, a posebno suradnju između velikih poduzeća te malih i srednjih poduzeća, uključujući novoosnovana poduzeća, u različitim državama članicama te podupire razvoj regija u značajno nepovoljnijem položaju; |
| --- | --- |

(d)

projekt uključuje važne suradničke interakcije u smislu broja partnera, uključenosti organizacija iz različitih sektora ili sudjelovanja poduzeća različitih veličina, a posebno suradnju između velikih poduzeća te malih i srednjih poduzeća, uključujući novoosnovana poduzeća, u različitim državama članicama te podupire razvoj regija u značajno nepovoljnijem položaju;

| (e) | projekt uključuje sufinanciranje iz fonda Unije (21) u okviru izravnog, neizravnog ili podijeljenog upravljanja; |
| --- | --- |

(e)

projekt uključuje sufinanciranje iz fonda Unije (21) u okviru izravnog, neizravnog ili podijeljenog upravljanja;

| (f) | projekt uključuje znatan doprinos neovisnih privatnih ulagača (22); |
| --- | --- |

(f)

projekt uključuje znatan doprinos neovisnih privatnih ulagača (22);

| (g) | projektom se rješava jasno utvrđena i značajna strateška ovisnost. |
| --- | --- |

(g)

projektom se rješava jasno utvrđena i značajna strateška ovisnost.

3.2.3.   Posebni kriteriji

| 22. | Projekti u području istraživanja, razvoja i inovacija (IRI) moraju biti vrlo inovativne prirode ili činiti važnu dodatnu vrijednost u smislu IRI-ja s obzirom na najveća tehnološka postignuća u predmetnom sektoru (23). |
| --- | --- |

22.

Projekti u području istraživanja, razvoja i inovacija (IRI) moraju biti vrlo inovativne prirode ili činiti važnu dodatnu vrijednost u smislu IRI-ja s obzirom na najveća tehnološka postignuća u predmetnom sektoru (23).

| 23. | Projekti koji podrazumijevaju prvu industrijsku primjenu moraju omogućiti razvoj novog proizvoda ili usluge važnog istraživačkog i inovacijskog sadržaja ili uvođenje bitno inovativnog proizvodnog procesa. Redovita nadogradnja postojećih objekata bez inovativne dimenzije i razvoj novih verzija postojećih proizvoda ne smatraju se prvom industrijskom primjenom. |
| --- | --- |

23.

Projekti koji podrazumijevaju prvu industrijsku primjenu moraju omogućiti razvoj novog proizvoda ili usluge važnog istraživačkog i inovacijskog sadržaja ili uvođenje bitno inovativnog proizvodnog procesa. Redovita nadogradnja postojećih objekata bez inovativne dimenzije i razvoj novih verzija postojećih proizvoda ne smatraju se prvom industrijskom primjenom.

| 24. | Za potrebe ove Komunikacije, prva industrijska primjena odnosi se na poboljšanje pilot-objekata, oglednih postrojenja ili na prvu opremu i objekte svoje vrste te obuhvaća fazu nakon pilot-linije, uključujući fazu testiranja i prilagodbu veličine serijske proizvodnje, no ne podrazumijeva ni masovnu proizvodnju ni komercijalne djelatnosti (24). Kraj prve industrijske primjene određuje se uzimajući u obzir, među ostalim, relevantne pokazatelje uspješnosti povezane s istraživanjem, razvojem i inovacijama koji upućuju na sposobnost započinjanja masovne proizvodnje. Aktivnosti prve industrijske primjene mogu se financirati državnim potporama sve dok je prva industrijska primjena posljedica istraživanja, razvoja i inovacija te i sama sadržava važnu komponentu IRI-ja koja predstavlja sastavni i neophodan element za uspješnu provedbu projekta. Prvu industrijsku primjenu ne mora provoditi isti subjekt koji je provodio aktivnost istraživanja, razvoja i inovacija pod uvjetom da taj subjekt ima pravo na uporabu rezultata iz prethodnih aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija te da su i aktivnost istraživanja, razvoja i inovacija i prva industrijska primjena opisani u projektu. |
| --- | --- |

24.

Za potrebe ove Komunikacije, prva industrijska primjena odnosi se na poboljšanje pilot-objekata, oglednih postrojenja ili na prvu opremu i objekte svoje vrste te obuhvaća fazu nakon pilot-linije, uključujući fazu testiranja i prilagodbu veličine serijske proizvodnje, no ne podrazumijeva ni masovnu proizvodnju ni komercijalne djelatnosti (24). Kraj prve industrijske primjene određuje se uzimajući u obzir, među ostalim, relevantne pokazatelje uspješnosti povezane s istraživanjem, razvojem i inovacijama koji upućuju na sposobnost započinjanja masovne proizvodnje. Aktivnosti prve industrijske primjene mogu se financirati državnim potporama sve dok je prva industrijska primjena posljedica istraživanja, razvoja i inovacija te i sama sadržava važnu komponentu IRI-ja koja predstavlja sastavni i neophodan element za uspješnu provedbu projekta. Prvu industrijsku primjenu ne mora provoditi isti subjekt koji je provodio aktivnost istraživanja, razvoja i inovacija pod uvjetom da taj subjekt ima pravo na uporabu rezultata iz prethodnih aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija te da su i aktivnost istraživanja, razvoja i inovacija i prva industrijska primjena opisani u projektu.

| 25. | Infrastrukturni projekti u sektoru okoliša, energetike, prometa, zdravstva ili u digitalnom sektoru, u mjeri u kojoj nisu obuhvaćeni točkama 22. i 23., moraju biti od velike važnosti za okolišne, klimatske, energetske (uključujući sigurnost opskrbe energijom), prometne, zdravstvene, industrijske ili digitalne strategije Unije ili znatno doprinijeti unutarnjem tržištu, uključujući, ali ne ograničavajući se na te konkretne sektore, te se mogu podupirati dok ne postanu potpuno operativni nakon izgradnje. |
| --- | --- |

25.

Infrastrukturni projekti u sektoru okoliša, energetike, prometa, zdravstva ili u digitalnom sektoru, u mjeri u kojoj nisu obuhvaćeni točkama 22. i 23., moraju biti od velike važnosti za okolišne, klimatske, energetske (uključujući sigurnost opskrbe energijom), prometne, zdravstvene, industrijske ili digitalne strategije Unije ili znatno doprinijeti unutarnjem tržištu, uključujući, ali ne ograničavajući se na te konkretne sektore, te se mogu podupirati dok ne postanu potpuno operativni nakon izgradnje.

3.3.   Važnost projekta

| 26. | Kako bi se smatrao VPZEI-jem, projekt mora biti važan u kvantitativnom ili kvalitativnom smislu. Trebao bi biti iznimno važan s obzirom na veličinu ili područje primjene ili podrazumijevati vrlo visok stupanj tehnološkog ili financijskog rizika, ili oboje. Kako bi utvrdila važnost projekta, Komisija će uzeti u obzir kriterije utvrđene u odjeljku 3.2. |
| --- | --- |

26.

Kako bi se smatrao VPZEI-jem, projekt mora biti važan u kvantitativnom ili kvalitativnom smislu. Trebao bi biti iznimno važan s obzirom na veličinu ili područje primjene ili podrazumijevati vrlo visok stupanj tehnološkog ili financijskog rizika, ili oboje. Kako bi utvrdila važnost projekta, Komisija će uzeti u obzir kriterije utvrđene u odjeljku 3.2.

4.   KRITERIJI SPOJIVOSTI

| 27. | Prilikom ocjenjivanja spojivosti potpora za promicanje provedbe VPZEI-ja s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora, Komisija će uzeti u obzir kriterije (25) iz odjeljaka 4.1., 4.2. i 4.3. ove Komunikacije. |
| --- | --- |

27.

Prilikom ocjenjivanja spojivosti potpora za promicanje provedbe VPZEI-ja s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora, Komisija će uzeti u obzir kriterije (25) iz odjeljaka 4.1., 4.2. i 4.3. ove Komunikacije.

| 28. | Komisija će u smislu odjeljka 4.2. provesti test ravnoteže kako bi ocijenila jesu li očekivani pozitivni učinci potpore veći od mogućih negativnih učinaka. |
| --- | --- |

28.

Komisija će u smislu odjeljka 4.2. provesti test ravnoteže kako bi ocijenila jesu li očekivani pozitivni učinci potpore veći od mogućih negativnih učinaka.

| 29. | S obzirom na prirodu projekata, Komisija može smatrati da se prisutnost važnih tržišnih ili sistemskih nedostataka ili društvenih izazova, te doprinos zajedničkom europskom interesu mogu podrazumijevati za pojedinačne sastavnice integriranog projekta ako projekt ispunjava kriterije prihvatljivosti navedene u odjeljku 3. |
| --- | --- |

29.

S obzirom na prirodu projekata, Komisija može smatrati da se prisutnost važnih tržišnih ili sistemskih nedostataka ili društvenih izazova, te doprinos zajedničkom europskom interesu mogu podrazumijevati za pojedinačne sastavnice integriranog projekta ako projekt ispunjava kriterije prihvatljivosti navedene u odjeljku 3.

4.1.   Nužnost i razmjernost potpora

| 30. | Potporama se, međutim, ne subvencioniraju troškovi projekta koje bi poduzeće ionako imalo i ne nadoknađuje se uobičajeni poslovni rizik ekonomske djelatnosti. Realizacija projekta trebala bi biti nemoguća bez potpore ili moguća u manjem opsegu, s užim područjem primjene, ili nedostatno brzo, ili se provoditi na drukčiji način čime bi se znatno ograničile njegove očekivane koristi (26). Potpora se smatra razmjernom samo ako se isti rezultat ne bi mogao postići s manje potpore. |
| --- | --- |

30.

Potporama se, međutim, ne subvencioniraju troškovi projekta koje bi poduzeće ionako imalo i ne nadoknađuje se uobičajeni poslovni rizik ekonomske djelatnosti. Realizacija projekta trebala bi biti nemoguća bez potpore ili moguća u manjem opsegu, s užim područjem primjene, ili nedostatno brzo, ili se provoditi na drukčiji način čime bi se znatno ograničile njegove očekivane koristi (26). Potpora se smatra razmjernom samo ako se isti rezultat ne bi mogao postići s manje potpore.

| 31. | Države članice Komisiji dostavljaju odgovarajuće informacije o projektu kojem je dodijeljena potpora te sveobuhvatan opis protučinjeničnog scenarija koji odgovara situaciji u kojoj niti jedna država članica nije dodijelila potporu (27). Protučinjenični scenarij može uključivati izostanak alternativnog projekta, ako je dokazano da je takav scenarij najizgledniji, ili alternativni projekt koji korisnici razmatraju pri internom donošenju odluka, i može se odnositi na alternativni projekt koji se u cijelosti ili djelomično provodi izvan Unije. Kako bi se dokazala vjerodostojnost protučinjeničnog scenarija koji su predstavili korisnici, države članice koje podnose prijavu pozivaju se da dostave relevantne interne dokumente korisnika, kao što su prezentacije odbora, analize, izvješća i studije (28). |
| --- | --- |

31.

Države članice Komisiji dostavljaju odgovarajuće informacije o projektu kojem je dodijeljena potpora te sveobuhvatan opis protučinjeničnog scenarija koji odgovara situaciji u kojoj niti jedna država članica nije dodijelila potporu (27). Protučinjenični scenarij može uključivati izostanak alternativnog projekta, ako je dokazano da je takav scenarij najizgledniji, ili alternativni projekt koji korisnici razmatraju pri internom donošenju odluka, i može se odnositi na alternativni projekt koji se u cijelosti ili djelomično provodi izvan Unije. Kako bi se dokazala vjerodostojnost protučinjeničnog scenarija koji su predstavili korisnici, države članice koje podnose prijavu pozivaju se da dostave relevantne interne dokumente korisnika, kao što su prezentacije odbora, analize, izvješća i studije (28).

| 32. | Ako alternativni projekt ne postoji, Komisija će se uvjeriti da iznos potpore ne premašuje minimalni iznos potreban kako bi projekt kojem je dodijeljena potpora ostvario dostatnu dobit, primjerice omogućujući postizanje unutarnje stope povrata koja odgovara određenoj referentnoj vrijednosti ili zahtijevanoj stopi sektora ili poduzetnika. U tu se svrhu mogu upotrebljavati i uobičajene stope povrata koje korisnici zahtijevaju u drugim projektima ulaganja slične vrste, njegov trošak kapitala u cjelini ili vrijednosti povrata uobičajeno zabilježene u predmetnoj industriji. Moraju se uzeti u obzir svi relevantni očekivani troškovi i koristi tijekom trajanja projekta. |
| --- | --- |

32.

Ako alternativni projekt ne postoji, Komisija će se uvjeriti da iznos potpore ne premašuje minimalni iznos potreban kako bi projekt kojem je dodijeljena potpora ostvario dostatnu dobit, primjerice omogućujući postizanje unutarnje stope povrata koja odgovara određenoj referentnoj vrijednosti ili zahtijevanoj stopi sektora ili poduzetnika. U tu se svrhu mogu upotrebljavati i uobičajene stope povrata koje korisnici zahtijevaju u drugim projektima ulaganja slične vrste, njegov trošak kapitala u cjelini ili vrijednosti povrata uobičajeno zabilježene u predmetnoj industriji. Moraju se uzeti u obzir svi relevantni očekivani troškovi i koristi tijekom trajanja projekta.

| 33. | Maksimalna dopuštena razina potpore utvrđuje se s obzirom na utvrđeni manjak financijskih sredstava u odnosu na prihvatljive troškove. Ako je to opravdano analizom manjka financijskih sredstava, intenzitet potpore mogao bi obuhvatiti sve prihvatljive troškove. Manjak financijskih sredstava odnosi se na razliku između pozitivnih i negativnih novčanih tokova tijekom cjelokupnog trajanja ulaganja, diskontiranih na njihovu trenutačnu vrijednost na temelju primjerenog faktora diskontiranja koji odgovara unutarnjoj stopi povrata potrebnoj kako bi korisnik izvršio projekt, posebno s obzirom na postojeće rizike. Prihvatljivi su troškovi utvrđeni u Prilogu (29). |
| --- | --- |

33.

Maksimalna dopuštena razina potpore utvrđuje se s obzirom na utvrđeni manjak financijskih sredstava u odnosu na prihvatljive troškove. Ako je to opravdano analizom manjka financijskih sredstava, intenzitet potpore mogao bi obuhvatiti sve prihvatljive troškove. Manjak financijskih sredstava odnosi se na razliku između pozitivnih i negativnih novčanih tokova tijekom cjelokupnog trajanja ulaganja, diskontiranih na njihovu trenutačnu vrijednost na temelju primjerenog faktora diskontiranja koji odgovara unutarnjoj stopi povrata potrebnoj kako bi korisnik izvršio projekt, posebno s obzirom na postojeće rizike. Prihvatljivi su troškovi utvrđeni u Prilogu (29).

| 34. | Ako se pokaže, primjerice na temelju internih dokumenata poduzetnika, da je korisnik potpore suočen s jasnim izborom između provedbe projekta kojem je dodijeljena potpora ili alternativnog projekta bez potpore, Komisija će usporediti očekivane trenutačne neto vrijednosti ulaganja u projekt kojem je dodijeljena potpora i protučinjenični projekt, uzimajući u obzir vjerojatnost nastupanja različitih poslovnih scenarija. |
| --- | --- |

34.

Ako se pokaže, primjerice na temelju internih dokumenata poduzetnika, da je korisnik potpore suočen s jasnim izborom između provedbe projekta kojem je dodijeljena potpora ili alternativnog projekta bez potpore, Komisija će usporediti očekivane trenutačne neto vrijednosti ulaganja u projekt kojem je dodijeljena potpora i protučinjenični projekt, uzimajući u obzir vjerojatnost nastupanja različitih poslovnih scenarija.

| 35. | Državne potpore za promicanje provedbe VPZEI-ja mogu se zbrajati s financiranjem Unije ili drugim državnim potporama, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljenog u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim pravilima prava Unije. |
| --- | --- |

35.

Državne potpore za promicanje provedbe VPZEI-ja mogu se zbrajati s financiranjem Unije ili drugim državnim potporama, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljenog u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim pravilima prava Unije.

| 36. | Kako bi se osiguralo da državna potpora ostane razmjerna i ograničena na ono što je nužno, Komisija kao dodatnu zaštitnu mjeru može zatražiti od države članice koja podnosi prijavu da primijeni mehanizam povrata sredstava (30). Mehanizmom povrata sredstava trebala bi se osigurati uravnotežena raspodjela dodatnih dobiti kada je projekt profitabilniji od prognoze iz prijavljene analize manjka financijskih sredstava te bi se trebao primjenjivati samo na ona ulaganja kojima se, na temelju ex post rezultata novčanog toka i isplata državnih potpora, postiže stopa povrata koja premašuje trošak kapitala korisnika. Svaki takav mehanizam povrata sredstava trebao bi biti unaprijed jasno definiran kako bi se korisnicima pružila financijska predvidljivost u trenutku donošenja odluka o sudjelovanju u projektu. Takav bi mehanizam trebao biti osmišljen tako da se zadrže snažni poticaji za korisnike da maksimalno povećaju svoja ulaganja i uspješnost projekta. |
| --- | --- |

36.

Kako bi se osiguralo da državna potpora ostane razmjerna i ograničena na ono što je nužno, Komisija kao dodatnu zaštitnu mjeru može zatražiti od države članice koja podnosi prijavu da primijeni mehanizam povrata sredstava (30). Mehanizmom povrata sredstava trebala bi se osigurati uravnotežena raspodjela dodatnih dobiti kada je projekt profitabilniji od prognoze iz prijavljene analize manjka financijskih sredstava te bi se trebao primjenjivati samo na ona ulaganja kojima se, na temelju ex post rezultata novčanog toka i isplata državnih potpora, postiže stopa povrata koja premašuje trošak kapitala korisnika. Svaki takav mehanizam povrata sredstava trebao bi biti unaprijed jasno definiran kako bi se korisnicima pružila financijska predvidljivost u trenutku donošenja odluka o sudjelovanju u projektu. Takav bi mehanizam trebao biti osmišljen tako da se zadrže snažni poticaji za korisnike da maksimalno povećaju svoja ulaganja i uspješnost projekta.

| 37. | Komisija će u analizi uzeti u obzir sljedeće elemente:






  (a) | opis promjene koja se namjerava provesti: Država članica mora jasno navesti promjenu u ponašanju za koju se očekuje da će proizaći iz državne potpore, odnosno hoće li se pokrenuti novi projekt ili će se povećati veličina, područje primjene, brzina ili prekogranična dimenzija projekta. Promjena ponašanja mora se utvrditi usporedbom očekivanog ishoda i razine planirane djelatnosti s potporom i bez nje. Razlika između dvaju scenarija ukazuje na utjecaj mjere potpore i na njezin učinak poticaja; |
| --- | --- | --- |

37.

Komisija će u analizi uzeti u obzir sljedeće elemente:

(a)

opis promjene koja se namjerava provesti: Država članica mora jasno navesti promjenu u ponašanju za koju se očekuje da će proizaći iz državne potpore, odnosno hoće li se pokrenuti novi projekt ili će se povećati veličina, područje primjene, brzina ili prekogranična dimenzija projekta. Promjena ponašanja mora se utvrditi usporedbom očekivanog ishoda i razine planirane djelatnosti s potporom i bez nje. Razlika između dvaju scenarija ukazuje na utjecaj mjere potpore i na njezin učinak poticaja;

| (b) | razina profitabilnosti: ako provedba projekta sama po sebi nije dovoljno profitabilna za privatnog poduzetnika, ali bi donijela znatnu korist društvu, vjerojatnije je da potpora ima učinak poticaja. |
| --- | --- |

(b)

razina profitabilnosti: ako provedba projekta sama po sebi nije dovoljno profitabilna za privatnog poduzetnika, ali bi donijela znatnu korist društvu, vjerojatnije je da potpora ima učinak poticaja.

| 38. | Radi rješavanja stvarnog ili potencijalnog narušavanja međunarodne trgovine, Komisija može uzeti u obzir činjenicu da su konkurenti koji se nalaze izvan Unije u posljednje tri godine izravno ili neizravno primili ili će primiti potpore jednakog intenziteta za slične projekte. Međutim, ako je vjerojatno da će do narušavanja međunarodne trgovine doći nakon više od tri godine, s obzirom na posebnu prirodu dotičnog sektora, referentno razdoblje može se produljiti u skladu s tim. Ako je to ikako moguće, dotična država članica Komisiji će dostaviti dovoljno informacija kako bi joj omogućila da procijeni situaciju, a posebno potrebu uzimanja u obzir konkurentne prednosti koju uživa konkurent iz treće zemlje. Ako Komisija nema dokaza o dodijeljenim ili predloženim potporama, svoju odluku može donijeti i na temelju indicija. Komisija može i poduzeti odgovarajuće mjere za rješavanje narušavanja tržišnog natjecanja koje proizlazi iz subvencija primljenih izvan Unije. |
| --- | --- |

38.

Radi rješavanja stvarnog ili potencijalnog narušavanja međunarodne trgovine, Komisija može uzeti u obzir činjenicu da su konkurenti koji se nalaze izvan Unije u posljednje tri godine izravno ili neizravno primili ili će primiti potpore jednakog intenziteta za slične projekte. Međutim, ako je vjerojatno da će do narušavanja međunarodne trgovine doći nakon više od tri godine, s obzirom na posebnu prirodu dotičnog sektora, referentno razdoblje može se produljiti u skladu s tim. Ako je to ikako moguće, dotična država članica Komisiji će dostaviti dovoljno informacija kako bi joj omogućila da procijeni situaciju, a posebno potrebu uzimanja u obzir konkurentne prednosti koju uživa konkurent iz treće zemlje. Ako Komisija nema dokaza o dodijeljenim ili predloženim potporama, svoju odluku može donijeti i na temelju indicija. Komisija može i poduzeti odgovarajuće mjere za rješavanje narušavanja tržišnog natjecanja koje proizlazi iz subvencija primljenih izvan Unije.

| 39. | Pri prikupljanju dokaza Komisija može upotrebljavati svoje istražne ovlasti (31). |
| --- | --- |

39.

Pri prikupljanju dokaza Komisija može upotrebljavati svoje istražne ovlasti (31).

| 40. | Instrument potpore mora se odabrati s obzirom na tržišni nedostatak i druge važne sistemske nedostatke koji se tim instrumentom nastoje ukloniti. Primjerice, ako je temeljni problem nemogućnost pristupa financiranju, države članice trebale bi se odlučiti za potporu u obliku potpore likvidnosti, kao što je zajam ili jamstvo (32). Ako je poduzetniku nužno osigurati i određeni stupanj podjele rizika, izabrani instrument potpore uobičajeno bi trebao biti povratni predujam. Povratni instrumenti potpore uglavnom će se smatrati pozitivnim pokazateljem. |
| --- | --- |

40.

Instrument potpore mora se odabrati s obzirom na tržišni nedostatak i druge važne sistemske nedostatke koji se tim instrumentom nastoje ukloniti. Primjerice, ako je temeljni problem nemogućnost pristupa financiranju, države članice trebale bi se odlučiti za potporu u obliku potpore likvidnosti, kao što je zajam ili jamstvo (32). Ako je poduzetniku nužno osigurati i određeni stupanj podjele rizika, izabrani instrument potpore uobičajeno bi trebao biti povratni predujam. Povratni instrumenti potpore uglavnom će se smatrati pozitivnim pokazateljem.

| 41. | Odabir korisnika u konkurentnom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku smatrat će se pozitivnim pokazateljem. |
| --- | --- |

41.

Odabir korisnika u konkurentnom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku smatrat će se pozitivnim pokazateljem.

4.2.   Sprečavanje nedopuštenog narušavanja tržišnog natjecanja i test ravnoteže

| 42. | Države članice moraju dostaviti dokaze da je predložena mjera potpore primjereni instrument politike za ostvarivanje cilja projekta. Mjera potpore neće se smatrati primjerenom ako je isti rezultat moguće ostvariti drugim instrumentima politika ili instrumentima potpora kojima se manje narušava tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

42.

Države članice moraju dostaviti dokaze da je predložena mjera potpore primjereni instrument politike za ostvarivanje cilja projekta. Mjera potpore neće se smatrati primjerenom ako je isti rezultat moguće ostvariti drugim instrumentima politika ili instrumentima potpora kojima se manje narušava tržišno natjecanje.

| 43. | Da bi potpora bila spojiva, negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama moraju biti ograničeni i moraju ih nadilaziti pozitivni učinci u smislu doprinosa cilju od zajedničkog Europskog interesa. |
| --- | --- |

43.

Da bi potpora bila spojiva, negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama moraju biti ograničeni i moraju ih nadilaziti pozitivni učinci u smislu doprinosa cilju od zajedničkog Europskog interesa.

| 44. | Pri ocjeni negativnih učinaka mjere potpore, Komisija će svoju analizu usmjeriti na predvidljivi učinak koji bi potpora mogla imati na tržišno natjecanje među poduzetnicima na predmetnim tržištima, uključujući uzlazna i silazna tržišta, te na rizik od pretjeranog kapaciteta. |
| --- | --- |

44.

Pri ocjeni negativnih učinaka mjere potpore, Komisija će svoju analizu usmjeriti na predvidljivi učinak koji bi potpora mogla imati na tržišno natjecanje među poduzetnicima na predmetnim tržištima, uključujući uzlazna i silazna tržišta, te na rizik od pretjeranog kapaciteta.

| 45. | Komisija će procijeniti rizik od sprečavanja pristupa tržištu i zlouporabe vladajućeg položaja. Projekti koji uključuju izgradnju infrastrukture (33) moraju biti u skladu s načelima otvorenog i nediskriminirajućeg pristupa infrastrukturi te nediskriminacijskim cijenama i radom mreže, uključujući načela utvrđena pravom Unije (34). |
| --- | --- |

45.

Komisija će procijeniti rizik od sprečavanja pristupa tržištu i zlouporabe vladajućeg položaja. Projekti koji uključuju izgradnju infrastrukture (33) moraju biti u skladu s načelima otvorenog i nediskriminirajućeg pristupa infrastrukturi te nediskriminacijskim cijenama i radom mreže, uključujući načela utvrđena pravom Unije (34).

| 46. | Komisija će ocijeniti moguće negativne učinke na trgovinu uključujući rizik od utrke za subvencijama do koje može doći među državama članicama, prvenstveno s obzirom na odabir lokacije. |
| --- | --- |

46.

Komisija će ocijeniti moguće negativne učinke na trgovinu uključujući rizik od utrke za subvencijama do koje može doći među državama članicama, prvenstveno s obzirom na odabir lokacije.

| 47. | U svojoj procjeni mogućih negativnih učinaka na trgovinu Komisija će razmotriti je li potpora uvjetovana premještanjem proizvodne djelatnosti ili bilo koje druge djelatnosti korisnika iz druge ugovorne stranke Sporazuma o EGP-u na državno područje države članice koja dodjeljuje potporu. Taj bi uvjet bio štetan za unutarnje tržište, neovisno o stvarnom broju radnih mjesta izgubljenih u početnoj poslovnoj jedinici korisnika u EGP-u, te nije izgledno da bi se nadoknadio pozitivnom učincima. |
| --- | --- |

47.

U svojoj procjeni mogućih negativnih učinaka na trgovinu Komisija će razmotriti je li potpora uvjetovana premještanjem proizvodne djelatnosti ili bilo koje druge djelatnosti korisnika iz druge ugovorne stranke Sporazuma o EGP-u na državno područje države članice koja dodjeljuje potporu. Taj bi uvjet bio štetan za unutarnje tržište, neovisno o stvarnom broju radnih mjesta izgubljenih u početnoj poslovnoj jedinici korisnika u EGP-u, te nije izgledno da bi se nadoknadio pozitivnom učincima.

4.3.   Transparentnost

| 48. | Države članice moraju osigurati da su na Komisijinoj platformi „modul za transparentnu dodjelu” (engl. Transparency Award Module) i na iscrpnim internetskim stranicama o državnim potporama na nacionalnoj ili regionalnoj razini objavljene sljedeće informacije:






  (a) | cijeli tekst odluke o dodjeli pojedinačne potpore i njezinih provedbenih odredaba odnosno poveznicu na taj tekst; |
| --- | --- | --- |

48.

Države članice moraju osigurati da su na Komisijinoj platformi „modul za transparentnu dodjelu” (engl. Transparency Award Module) i na iscrpnim internetskim stranicama o državnim potporama na nacionalnoj ili regionalnoj razini objavljene sljedeće informacije:

(a)

cijeli tekst odluke o dodjeli pojedinačne potpore i njezinih provedbenih odredaba odnosno poveznicu na taj tekst;

| (b) | naziv davatelja potpore ili više njih; |
| --- | --- |

(b)

naziv davatelja potpore ili više njih;

| (c) | ime i identifikacijska oznaka svakog korisnika, osim poslovnih tajni i drugih povjerljivih informacija u opravdanim slučajevima i podložno suglasnosti Komisije u skladu s Komunikacijom Komisije o profesionalnim tajnama u odlukama o državnim potporama (35); |
| --- | --- |

(c)

ime i identifikacijska oznaka svakog korisnika, osim poslovnih tajni i drugih povjerljivih informacija u opravdanim slučajevima i podložno suglasnosti Komisije u skladu s Komunikacijom Komisije o profesionalnim tajnama u odlukama o državnim potporama (35);

| (d) | instrument potpore (36), element potpore i, ako se razlikuje, nominalni iznos potpore, izražen kao puni iznos u nacionalnoj valuti dodijeljen svakom korisniku; |
| --- | --- |

(d)

instrument potpore (36), element potpore i, ako se razlikuje, nominalni iznos potpore, izražen kao puni iznos u nacionalnoj valuti dodijeljen svakom korisniku;

| (e) | datum dodjele i datum objave; |
| --- | --- |

(e)

datum dodjele i datum objave;

| (f) | vrsta korisnika (MSP/veliko poduzeće/novoosnovano poduzeće); |
| --- | --- |

(f)

vrsta korisnika (MSP/veliko poduzeće/novoosnovano poduzeće);

| (g) | regija u kojoj se korisnik nalazi (razina NUTS 2 ili niža); |
| --- | --- |

(g)

regija u kojoj se korisnik nalazi (razina NUTS 2 ili niža);

| (h) | glavni gospodarski sektor korisnikove djelatnosti (na razini skupine NACE); |
| --- | --- |

(h)

glavni gospodarski sektor korisnikove djelatnosti (na razini skupine NACE);

| (i) | cilj potpore. |
| --- | --- |

(i)

cilj potpore.

| 49. | Zahtjev za objavu informacija odnosi se na dodjele pojedinačnih potpora većih od 100 000 EUR. Te se informacije moraju objaviti nakon donošenja odluke o dodjeli potpore, moraju se čuvati barem 10 godina i moraju biti dostupne općoj javnosti bez ograničenja (37). |
| --- | --- |

49.

Zahtjev za objavu informacija odnosi se na dodjele pojedinačnih potpora većih od 100 000 EUR. Te se informacije moraju objaviti nakon donošenja odluke o dodjeli potpore, moraju se čuvati barem 10 godina i moraju biti dostupne općoj javnosti bez ograničenja (37).

5.   OBAVJEŠTAVANJE, IZVJEŠĆIVANJE I PRIMJENA

5.1.   Obveza prijave

| 50. | U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, države članice moraju unaprijed obavijestiti Komisiju o planiranim dodjelama ili izmjenama državnih potpora, uključujući potpore za VPZEI. |
| --- | --- |

50.

U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, države članice moraju unaprijed obavijestiti Komisiju o planiranim dodjelama ili izmjenama državnih potpora, uključujući potpore za VPZEI.

| 51. | Države članice uključene u isti VPZEI pozvane su da, kad god je to moguće, Komisiji podnesu zajedničku prijavu koja uključuje zajednički tekst u kojem se opisuje VPZEI i dokazuje njegova prihvatljivost. |
| --- | --- |

51.

Države članice uključene u isti VPZEI pozvane su da, kad god je to moguće, Komisiji podnesu zajedničku prijavu koja uključuje zajednički tekst u kojem se opisuje VPZEI i dokazuje njegova prihvatljivost.

5.2.   
  Ex post evaluacija i izvješćivanje

| 52. | Provedba projekta mora biti podložna redovitom izvješćivanju. Ako je potrebno, Komisija može tražiti provedbu ex post evaluacije. |
| --- | --- |

52.

Provedba projekta mora biti podložna redovitom izvješćivanju. Ako je potrebno, Komisija može tražiti provedbu ex post evaluacije.

5.3.   Primjena

| 53. | Komisija će načela utvrđena u ovoj Komunikaciji primjenjivati od 1. siječnja 2022. |
| --- | --- |

53.

Komisija će načela utvrđena u ovoj Komunikaciji primjenjivati od 1. siječnja 2022.

| 54. | Komisija će primjenjivati ta načela na sve projekte za koje je prijavljena potpora za koje je pozvana donijeti odluku 1. siječnja 2022. ili nakon tog datuma, čak i ako su ti projekti prijavljeni prije tog datuma. |
| --- | --- |

54.

Komisija će primjenjivati ta načela na sve projekte za koje je prijavljena potpora za koje je pozvana donijeti odluku 1. siječnja 2022. ili nakon tog datuma, čak i ako su ti projekti prijavljeni prije tog datuma.

| 55. | U skladu s obavijesti o određivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonitih državnih potpora (38), Komisija će u slučaju neprijavljenih potpora primijeniti načela iz ove Komunikacije ako su potpore dodijeljene 1. siječnja 2022. ili nakon tog datuma, a u ostalim slučajevima propise koji su bili na snazi u vrijeme dodjeljivanja potpore. |
| --- | --- |

55.

U skladu s obavijesti o određivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonitih državnih potpora (38), Komisija će u slučaju neprijavljenih potpora primijeniti načela iz ove Komunikacije ako su potpore dodijeljene 1. siječnja 2022. ili nakon tog datuma, a u ostalim slučajevima propise koji su bili na snazi u vrijeme dodjeljivanja potpore.

---

(1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Europski zeleni plan” COM(2019) 640 final, 11. prosinca 2019.

(2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Izgradnja digitalne budućnosti Europe”, COM(2020) 67 final, 19. veljače 2020.

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Digitalni kompas do 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće”, COM(2021) 118 final, 9. ožujka 2021.

(4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Nova industrijska strategija za Europu”, COM(2020) 102 final, 10. ožujka 2020.

(5)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe”, COM(2021) 350 final, 5. svibnja 2021.

(6)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Europska strategija za podatke”, COM(2020) 66 final, 19. veljače 2020.

(7)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Europa na djelu: Oporavak i priprema za sljedeću generaciju”, COM(2020) 456 final, 27. svibnja 2020.

(8)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu”, COM(2020) 103 final, 10. ožujka 2020.

(9)  Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (SL C 249, 31.7.2014., str. 1.). Kako je objašnjeno u stavku 23. tih smjernica, budući da je ugrožen njegov opstanak, poduzetnik u teškoćama ne može se smatrati odgovarajućim sredstvom promicanja drugih ciljeva javne politike sve dok se ne osigura njegova održivost.

(10)  Komunikacija Komisije – Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19 (SL C 91I, 20.3.2020., str. 1.) i njezine izmjene.

(11)  Vidjeti primjerice predmet C-156/98 Njemačka protiv Komisije [2000.] ECLI:EU:C:2000:467, točka 78. i predmet C-333/07 Régie Networks protiv Rhone Alpes Bourgogne [2008.] ECLI:EU:C:2008:764, točke 94. do 116.

(12)  U slučaju istraživanja i razvoja, dva ili više projekata koji se ne mogu jasno razdvojiti jedni od drugih, a posebno kada nemaju neovisne mogućnosti za tehnološki uspjeh moraju se smatrati jedinstvenim projektom.

(13)  Dalje u tekstu jedinstveni projekt i integrirani projekt nazivaju se „projektom”.

(14)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Izgradnja europske zdravstvene unije: pripravnost i otpornost”, COM(2020) 724 final, 11. studenog 2020.

(15)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Novi EIP za istraživanje i inovacije”, COM(2020) 628 final, 30. rujna 2020.

(16)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo za čišću i konkurentniju Europu”, COM(2020) 98 final, 11. ožujka 2020.

(17)  Manji broj država članica, ali ne manje od dvije, može iznimnobiti opravdanu opravdanim okolnostima, na primjerako se projekt odnosi na povezane istraživačke infrastrukture, projekte TEN-E i TEN-T-a koji su od presudne transnacionalne važnosti jer su dio fizički povezane prekogranične mreže ili su ključni za poboljšanje upravljanja prekograničnim prometom ili interoperabilnosti; ili se projekt financira sredstvima Unije, za što se pravnim odredbama o suradnji država članica propisuje manji broj država članica sudionica. U svakom slučaju projekti moraju biti osmišljeni na transparentan način u skladu s točkom 17.

(18)  Sama činjenica da projekt provode poduzetnici u više zemalja ili da istraživačku infrastrukturu naknadno upotrebljavaju poduzeća s nastanom u raznim državama članicama nije dovoljna da se projekt smatra VPZEI-jem. Sud je podržao politiku Komisije da se projekt može opisati kao projekt od zajedničkog europskog interesa za potrebe članka 107. stavka 3. točke (b) kada je dio transnacionalnog europskog programa koji zajednički podržava niz vlada država članica ili proizlazi iz zajedničkog djelovanja država članica u borbi protiv zajedničke prijetnje. Spojeni predmeti C-62/87 i 72/87Exécutif regional wallon i SA Glaverbel protiv Komisije [1988.] ECLI:EU:C:1988:132, točka 22.

(19)  Pri ocjeni razine sufinanciranja Komisija će uzeti u obzir posebnostiodređenih sektora i MSP-ova. U iznimnim i opravdanim okolnostima Komisija može smatrati da je potpora opravdana čak i u nedostatku važnog sufinanciranja od strane korisnika.

(20)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja, SL L 198, 22.6.2020., str. 13. Za mjere koje su istovjetne mjerama u okviru planova za oporavak i otpornost koje je odobrilo Vijeće, njihovo poštovanje načela „ne nanosi bitnu štetu” smatra se ispunjenom jer je to već provjereno.

(21)  Sredstva Unije kojima središnje upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela EU-a, a koja nisu pod izravnom ili neizravnom kontrolom države članice ne čine državnu potporu. Državne potpore mogu se zbrajati s financiranjem iz fonda Unije pod uvjetom da je ispunjen uvjet iz točke 35.

(22)  Doprinos u materijalnoj i nematerijalnoj imovini te u zemljištu mora se obračunati prema tržišnoj cijeni.

(23)  To bi moglo uključivati, kada je to relevantno, postupno napredovanje prema najvećim tehnološkim postignućima, u mjeri u kojoj projekt koji sudjeluje jasno i vjerodostojno teži i opisuje kako nadići takva najveća tehnološka postignuća.

(24)  Ograničena prodaja, kad je potrebna u određenom sektoru, povezana s fazom testiranja, uključujući prodaju uzoraka ili prodaju radi povratnih informacija ili certificiranja, isključena je iz pojma „komercijalne djelatnosti”.

(25)  Prema Sudu Europske unije, Komisija ima diskrecijsko pravo u pogledu ocjene spojivosti VPZEI-ja. Spojeni predmeti C-62/87 i 72/87Exécutif regional wallon i SA Glaverbel protiv Komisije [1988.]ECLI:EU:C:1988:132, točka 21.

(26)  Zahtjev za potporu mora biti predan prije početka radova, to jest početka građevinskih radova na ulaganju ili prve čvrste obveze za naručivanje opreme ili druge obveze koja ulaganje čini neopozivim, ovisno o tome što nastupi prije. Kupnja zemljišta i pripremne radnje kao što su pribavljanje dozvola i provedba preliminarnih studija izvedivosti ne smatraju se početkom radova.

(27)  Za projekte SMP-ova, protučinjenični scenarijsastoji se od nepostojanja alternativnog projekta iz točke 32.

(28)  Ako su dostavljene informacije obuhvaćene obvezom čuvanja poslovne tajne, s njima se postupa u skladu s člankom 30. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

(29)  U slučaju integriranog projekta prihvatljivi troškovi moraju se navesti na razini svakog pojedinačnog projekta.

(30)  Za projekte MSP-ova nije potrebno provoditi mehanizam povrata sredstava, osim u iznimnim okolnostima, posebno uzimajući u obzir iznose prijavljene potpore za takve projekte.

(31)  Vidjeti članak 25. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

(32)  Potpore u obliku jamstva moraju biti vremenski ograničene, a potpore u obliku zajma podložne razdobljima otplate.

(33)  Kako bi se izbjegla svaka sumnja, pilot-linije ne smatraju se infrastrukturama.

(34)  Ako projekt obuhvaća energetsku infrastrukturu, na njega se primjenjuju propisi o tarifama i pristupu te zahtjevi o razdvajanju gdje je to propisano zakonodavstvom o unutarnjem tržištu.

(35)  C(2003) 4582 (SL C 297, 9.12.2003., str. 6.).

(36)  bespovratna sredstva/subvencija kamatnih stopa; zajam/povratni predujam/nadoknadiva bespovratna sredstva; jamstvo; porezna pogodnost ili porezno izuzeće; rizično financiranje; ostalo. Ako se potpora dodjeljuje s pomoću više instrumenata potpore, iznos potpore mora se navesti po instrumentu.

(37)  Te se informacije moraju objaviti u roku od 6 mjeseci od dana dodjele potpore. U slučaju nezakonite potpore od država članica tražit će se da osiguraju objavu tih informacija ex post, 6 mjeseci od datuma odluke Komisije. Informacije moraju biti dostupne u obliku koji omogućuje pretraživanje, izdvajanje i jednostavnu objavu podataka na internetu, primjerice u formatu CSV ili XML.

(38)  Obavijest Komisije o utvrđivanju važećih pravila za procjenu nezakonitih državnih potpora (SL C 119, 22.5.2002., str. 22.).

---

PRILOG

Prihvatljivi troškovi

| a) | Studije izvedivosti, uključujući pripremne tehničke studije, i troškovi ishođenja dozvola potrebnih za ostvarivanje projekta. |
| --- | --- |

a)

Studije izvedivosti, uključujući pripremne tehničke studije, i troškovi ishođenja dozvola potrebnih za ostvarivanje projekta.

| b) | Troškovi za instrumente i opremu (uključujući instalacije i prijevozna sredstva), u mjeri u kojoj i za razdoblje tijekom kojeg se upotrebljavaju za projekt. U slučaju da se ti instrumenti i oprema ne upotrebljavaju za projekt tijekom njihova čitavog vijeka trajanja, prihvatljivim troškovima, izračunanim u skladu s dobrom računovodstvenom praksom, smatraju se samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta. |
| --- | --- |

b)

Troškovi za instrumente i opremu (uključujući instalacije i prijevozna sredstva), u mjeri u kojoj i za razdoblje tijekom kojeg se upotrebljavaju za projekt. U slučaju da se ti instrumenti i oprema ne upotrebljavaju za projekt tijekom njihova čitavog vijeka trajanja, prihvatljivim troškovima, izračunanim u skladu s dobrom računovodstvenom praksom, smatraju se samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta.

| c) | Troškovi stjecanja (ili izgradnje) zgrada, infrastrukture i zemljišta, u mjeri u kojoj i za razdoblje tijekom kojeg se upotrebljavaju za projekt. Ako se ti troškovi određuju prema vrijednosti prijenosa na komercijalnoj osnovi ili stvarno nastalim kapitalnim troškovima, a ne prema troškovima amortizacije, preostala vrijednost zemljišta, zgrade ili infrastrukture trebala bi se, ex ante ili ex post, oduzeti od manjka financijskih sredstava. |
| --- | --- |

c)

Troškovi stjecanja (ili izgradnje) zgrada, infrastrukture i zemljišta, u mjeri u kojoj i za razdoblje tijekom kojeg se upotrebljavaju za projekt. Ako se ti troškovi određuju prema vrijednosti prijenosa na komercijalnoj osnovi ili stvarno nastalim kapitalnim troškovima, a ne prema troškovima amortizacije, preostala vrijednost zemljišta, zgrade ili infrastrukture trebala bi se, ex ante ili ex post, oduzeti od manjka financijskih sredstava.

| d) | Troškovi ostalih materijala, robe i sličnih proizvoda neophodnih za projekt. |
| --- | --- |

d)

Troškovi ostalih materijala, robe i sličnih proizvoda neophodnih za projekt.

| e) | Troškovi stjecanja, potvrđivanja i zaštite patenata i druge nematerijalne imovine. Troškovi ugovornog istraživanja, znanja i patenata kupljenih ili licenciranih iz vanjskih izvora prema tržišnim uvjetima te troškovi savjetodavnih i istovrsnih usluga upotrijebljenih isključivo za projekt. |
| --- | --- |

e)

Troškovi stjecanja, potvrđivanja i zaštite patenata i druge nematerijalne imovine. Troškovi ugovornog istraživanja, znanja i patenata kupljenih ili licenciranih iz vanjskih izvora prema tržišnim uvjetima te troškovi savjetodavnih i istovrsnih usluga upotrijebljenih isključivo za projekt.

| f) | Troškovi osoblja i administrativni troškovi (uključujući režijske troškove) koji su nastali izravno za aktivnosti IRI-ja, uključujući one aktivnosti u području IRI-ja koje su povezane s prvom industrijskom primjenom, ili koji su, u slučaju infrastrukturnog projekta, nastali tijekom izgradnje infrastrukture. |
| --- | --- |

f)

Troškovi osoblja i administrativni troškovi (uključujući režijske troškove) koji su nastali izravno za aktivnosti IRI-ja, uključujući one aktivnosti u području IRI-ja koje su povezane s prvom industrijskom primjenom, ili koji su, u slučaju infrastrukturnog projekta, nastali tijekom izgradnje infrastrukture.

| g) | U slučaju potpora za projekt prve industrijske primjene, kapitalni i operativni izdaci u rasponu i razdoblju njihove upotrebe u projektu, ako je industrijska primjena posljedica aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija i sama po sebi sadržava važnu komponentu istraživanja, razvoja i inovacija kao sastavni i neophodan element za uspješnu provedbu projekta. Operativni izdaci moraju biti povezani s tom komponentom projekta. |
| --- | --- |

g)

U slučaju potpora za projekt prve industrijske primjene, kapitalni i operativni izdaci u rasponu i razdoblju njihove upotrebe u projektu, ako je industrijska primjena posljedica aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija i sama po sebi sadržava važnu komponentu istraživanja, razvoja i inovacija kao sastavni i neophodan element za uspješnu provedbu projekta. Operativni izdaci moraju biti povezani s tom komponentom projekta.

| h) | Mogu se prihvatiti i drugi troškovi ako se opravdaju i ako su nerazdvojivo povezani s ostvarivanjem projekta, uz iznimku operativnih troškova koji nisu obuhvaćeni točkom (g). |
| --- | --- |

h)

Mogu se prihvatiti i drugi troškovi ako se opravdaju i ako su nerazdvojivo povezani s ostvarivanjem projekta, uz iznimku operativnih troškova koji nisu obuhvaćeni točkom (g).

---

| 30.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 528/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 528/19

---

OBAVIJEST KOMISIJE

Revidirane SMJERNICE

Režim EU-a kojim se uređuje trgovina bjelokosti

(2021/C 528/03)

Sadržaj

| 1. | Uvod i pojmovnik | 20 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kontekst | 20 |
| --- | --- | --- |

2.

| a) | Međunarodni pravni okvir i pravni okvir EU-a kojim se uređuje trgovina bjelokosti | 20 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Inicijative EU-a za sprječavanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom koje se odnose na trgovinu bjelokosti unutar EU-a i ponovni izvoz bjelokosti | 22 |
| --- | --- | --- |

b)

| 3. | Status ovog dokumenta | 22 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Obrazloženje i sažetak preporuka | 23 |
| --- | --- | --- |

4.

| a) | Ponovni izvoz iz EU-a | 23 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Trgovina bjelokosti unutar EU-a | 24 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Uvoz u EU | 24 |
| --- | --- | --- |

c)

| 5. | Kako tumačiti pravila EU-a o ponovnom izvozu bjelokosti | 24 |
| --- | --- | --- |

5.

| a) | Ponovni izvoz neobrađene bjelokosti | 25 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Ponovni izvoz obrađene bjelokosti | 25 |
| --- | --- | --- |

b)

| 6. | Kako tumačiti pravila EU-a o trgovini bjelokosti unutar EU-a | 27 |
| --- | --- | --- |

6.

| a) | Posebne smjernice o trgovini neobrađenom bjelokosti unutar EU-a | 27 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Posebne smjernice o trgovini obrađenom bjelokosti unutar EU-a | 28 |
| --- | --- | --- |

b)

| 7. | Kako tumačiti pravila EU-a o uvozu bjelokosti | 29 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Koordinacija u državama članicama EU-a i među njima te s trećim zemljama | 30 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Sažetak režima EU-a kojim se uređuje komercijalna trgovina bjelokosti | 30 |
| --- | --- | --- |

9.

| Prilog I. – Dokaz zakonitog stjecanja predmeta | 32 |
| --- | --- |

| Prilog II. – Označivanje, registracija i drugi uvjeti za izdavanje potvrda | 34 |
| --- | --- |

1.   Uvod i pojmovnik

Svrha je ovih smjernica tumačenje Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 (1) („osnovna uredba”) i Uredbe Komisije (EZ) br. 865/2006 (2) te preporučivanje državama članicama EU-a da:

| a) | zaustave (ponovni) izvoz i uvoz predmeta od neobrađene bjelokosti; |
| --- | --- |

a)

zaustave (ponovni) izvoz i uvoz predmeta od neobrađene bjelokosti;

| b) | zaustave trgovinu neobrađenom bjelokosti unutar EU-a, osim radi popravka glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975. i antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti; |
| --- | --- |

b)

zaustave trgovinu neobrađenom bjelokosti unutar EU-a, osim radi popravka glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975. i antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti;

| c) | zaustave trgovinu obrađenim primjercima iz razdoblja nakon 1947., uz izuzetak glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975., unutar EU-a; |
| --- | --- |

c)

zaustave trgovinu obrađenim primjercima iz razdoblja nakon 1947., uz izuzetak glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975., unutar EU-a;

| d) | odobravanje uvoza i (ponovnog) izvoza obrađene bjelokosti ograniče na glazbene instrumente iz razdoblja prije 1975. i prodaju antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti; |
| --- | --- |

d)

odobravanje uvoza i (ponovnog) izvoza obrađene bjelokosti ograniče na glazbene instrumente iz razdoblja prije 1975. i prodaju antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti;

| e) | osiguraju strogo tumačenje prava EU-a u pogledu trgovine koja je još dopuštena. |
| --- | --- |

e)

osiguraju strogo tumačenje prava EU-a u pogledu trgovine koja je još dopuštena.

Ove bi smjernice trebalo tumačiti u vezi s Uredbom Komisije (EU) br. 2021/2280 o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 865/2006 (3).

Za potrebe ovih smjernica sljedeći se pojmovi upotrebljavaju s posebnim značenjem:

| — | bjelokost: odnosi se samo na slonovaču, |
| --- | --- |

—

bjelokost: odnosi se samo na slonovaču,

| — | glazbeni instrument iz razdoblja prije 1975.: glazbeni instrument koji sadržava zakonito stečenu bjelokost iz razdoblja prije 1975. i koji koristi ili ga je donedavno koristio aktivni glazbenik te se stoga ne radi samo o ukrasnom predmetu. Konvencija CITES primjenjuje se na afričke slonove od 26. veljače 1976., a na azijske od 1. srpnja 1975. Radi jednostavnosti u ovim se smjernicama kao referenca upotrebljava samo raniji datum (1975.), |
| --- | --- |

—

glazbeni instrument iz razdoblja prije 1975.: glazbeni instrument koji sadržava zakonito stečenu bjelokost iz razdoblja prije 1975. i koji koristi ili ga je donedavno koristio aktivni glazbenik te se stoga ne radi samo o ukrasnom predmetu. Konvencija CITES primjenjuje se na afričke slonove od 26. veljače 1976., a na azijske od 1. srpnja 1975. Radi jednostavnosti u ovim se smjernicama kao referenca upotrebljava samo raniji datum (1975.),

| — | antikvitet iz razdoblja prije 1947.: predmet koji sadržava bjelokost obuhvaćenu definicijom „obrađeni primjerci stečeni prije više od 50 godina” (članak 2. točka (w) osnovne uredbe), |
| --- | --- |

—

antikvitet iz razdoblja prije 1947.: predmet koji sadržava bjelokost obuhvaćenu definicijom „obrađeni primjerci stečeni prije više od 50 godina” (članak 2. točka (w) osnovne uredbe),

| — | muzej: „neprofitna, stalna ustanova u službi društva i njegova razvoja, otvorena za javnost, koja nabavlja, čuva, istražuje, komunicira i izlaže materijalnu i nematerijalnu baštinu čovječanstva i njegova okoliša u svrhu educiranja, proučavanja i uživanja” (4). |
| --- | --- |

—

muzej: „neprofitna, stalna ustanova u službi društva i njegova razvoja, otvorena za javnost, koja nabavlja, čuva, istražuje, komunicira i izlaže materijalnu i nematerijalnu baštinu čovječanstva i njegova okoliša u svrhu educiranja, proučavanja i uživanja” (4).

2.   Kontekst

a)   
  Međunarodni pravni okvir i pravni okvir EU-a kojim se uređuje trgovina bjelokosti

Afrički slon (Loxodonta africana) i azijski slon (Elephas maximus) navedeni su u Konvenciji o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES), koju su potpisale 183 potpisnice (stranke), uključujući EU i sve države članice EU-a.

U skladu s postojećim pravilima u okviru CITES-a međunarodna trgovina bjelokosti (5) zabranjena je, a izuzeća su strogo ograničena (odnose se na predmete stečene prije nego što se CITES počeo primjenjivati na bjelokost). No CITES-om se ne uređuje trgovina bjelokosti na domaćem tržištu.

EU provodi CITES putem osnovne uredbe i s njom povezanih propisa Komisije („propisi EU-a o trgovini divljim vrstama”). Kad je riječ o slonovači (kao i o drugim vrstama bjelokosti navedenima u Prilogu A osnovnoj uredbi), EU je donio dodatne mjere koje su strože od mjera iz CITES-a.

Stoga EU putem propisâ o trgovini divljim vrstama strogo regulira trgovinu bjelokosti. Uvoz bjelokosti u EU-u, njezin izvoz iz EU-a i trgovanje njome unutar EU-a u komercijalne svrhe u načelu nisu dopušteni.

Međutim, nacionalna tijela mogu trgovinu bjelokosti za komercijalne svrhe dopustiti pod sljedećim uvjetima:

| — | ponovni izvoz može se odobriti za primjerke od bjelokosti stečene prije nego što se na njih počeo primjenjivati CITES, odnosno 26. veljače 1976. za afričke slonove i 1. srpnja 1975. za azijske slonove, |
| --- | --- |

—

ponovni izvoz može se odobriti za primjerke od bjelokosti stečene prije nego što se na njih počeo primjenjivati CITES, odnosno 26. veljače 1976. za afričke slonove i 1. srpnja 1975. za azijske slonove,

| — | trgovina unutar EU-a može se odobriti za predmete od bjelokosti uvezene u EU prije nego što je predmetna vrsta slona navedena u Dodatku I. CITES-u (18. siječnja 1990. za afričke slonove i 1. srpnja 1975. za azijske slonove) (6) ako je država članica EU-a u kojoj se predmet prvi put nudi na prodaju izdala odgovarajuću potvrdu o tome, |
| --- | --- |

—

trgovina unutar EU-a može se odobriti za predmete od bjelokosti uvezene u EU prije nego što je predmetna vrsta slona navedena u Dodatku I. CITES-u (18. siječnja 1990. za afričke slonove i 1. srpnja 1975. za azijske slonove) (6) ako je država članica EU-a u kojoj se predmet prvi put nudi na prodaju izdala odgovarajuću potvrdu o tome,

| — | može se odobriti uvoz predmeta iz razdoblja prije 1947. i uvoz zakonito stečenih predmeta iz razdoblja prije 1975. koji su već prije zakonito uvezeni u EU. |
| --- | --- |

—

može se odobriti uvoz predmeta iz razdoblja prije 1947. i uvoz zakonito stečenih predmeta iz razdoblja prije 1975. koji su već prije zakonito uvezeni u EU.

Krivolov slonova i nezakonita trgovina bjelokosti potaknuti potražnjom iz Azije i dalje su na opasno visokim razinama

Krivolov slonova u novije je vrijeme dosegnuo dosad nezabilježene razine, što je dovelo do općeg smanjenja populacija afričkih slonova (7).

U okviru programa CITES-a za praćenje nezakonitog ubijanja slonova (MIKE) (8) utvrđeno je da se udio nezakonito ubijenih slonova (PIKE) stalno povećavao od 2006., dosegnuo vrhunac 2011. te se zatim smanjivao od 2011. do 2019. Iz toga proizlazi da su se razine krivolova počele smanjivati, no potrebno je pažljivo ispitati hoće li se to smanjenje održati. Potrebno je i uzeti u obzir da je svako smanjenje nezakonite trgovine bjelokosti povezano s općim smanjenjem populacija slonova u Africi (9). Iako procjene PIKE-a upućuju na ukupno smanjenje krivolova slonova u Africi od 2011., postoje znatne regionalne razlike te su ukupne razine krivolova za afričke slonove i dalje zabrinjavajuće.

Na visokim je razinama i nezakonita trgovina bjelokosti, iako su, prema Izvješću o kaznenim djelima u području divlje faune i flore u svijetu iz 2020 (10)., cijene bjelokosti u stalnom padu. Prema izvješću iz Sustava informacija o trgovini slonovima (ETIS) (11) u cijelom je svijetu od 2012. do 2017. zaplijenjeno oko 280 tona slonovače u oko 8 000 zapljena. Podaci iz ETIS-a ukazuju i na povećanje broja pogona za obradu bjelokosti u vlasništvu kineskih državljana u Africi za potrebe izvoza proizvoda na azijska tržišta (12): 2017. utvrđena su najmanje 24 slučaja u kojima je ukupno 1,11 tona obrađene bjelokosti preneseno iz četiriju afričkih zemalja u Aziju (13). Prenošenje tako velikih količina bjelokosti upućuje na sve veću uključenost transnacionalnih organiziranih kriminalnih mreža.

Međunarodni odgovor

Na probleme povezane s krivolovom slonova i trgovinom bjelokosti međunarodna zajednica odgovorila je uvođenjem brojnih obveza na temelju rezolucija Opće skupštine UN-a i Skupštine UN-a za okoliš te odluka donesenih na nekoliko konferencija na visokoj razini.

Na 17. konferenciji stranaka Konvencije CITES (CoP17), održanoj u listopadu 2016., donesen je niz mjera za unaprjeđenje provedbe pravila za zaustavljanje krivolova slonova i trgovine bjelokosti, smanjenje potražnje za nezakonito stečenom bjelokosti i strožu kontrolu zakonitosti bjelokosti na domaćim tržištima. Rezolucijom CITES-a 10.10 (Rev. CoP18) o trgovini primjercima slonova stranke se potiče da na svojem području uvedu sveobuhvatne zakonodavne, regulatorne, provedbene i druge mjere koje se odnose na trgovinu bjelokosti/domaća tržišta. U toj se rezoluciji preporučuje i „da sve stranke i zemlje koje nisu stranke u čijoj jurisdikciji postoji zakonito domaće tržište bjelokosti koje pridonosi krivolovu ili nezakonitoj trgovini hitno poduzmu sve potrebne zakonodavne, regulatorne i provedbene mjere kako na njihovim domaćim tržištima ne bi bilo komercijalne trgovine neobrađenom i obrađenom bjelokosti”, uz napomenu da su „za neke predmete moguća manja odstupanja od pravila zatvaranja tržišta, no ta odstupanja ne smiju pridonositi raširenosti krivolova i nezakonite trgovine”.

Od EU-a se, kao i od drugih stranaka, zahtijeva da izvješćuje stalni odbor i konferenciju stranaka o mjerama poduzetima kako bi se spriječio doprinos domaćeg tržišta EU-a trenutačnim razinama krivolova i nezakonite trgovine.

Smanjena je zakonita trgovina bjelokosti iz EU-a

Komercijalni ponovni izvoz neobrađene i obrađene bjelokosti iz EU-a u skladu s osnovnom uredbom („zakoniti ponovni izvoz”) znatno se povećao do 2015.

Od donošenja prethodne verzije ovih smjernica (14) u srpnju 2017. ponovni izvoz neobrađene bjelokosti zaustavljen je, što je dovelo do smanjenja količine ponovno izvezenih kljova od bjelokosti čak i prije stupanja zabrane na snagu (420 ponovno izvezenih kljova 2016., 101 ponovno izvezena kljova 2017.).

Razina komercijalnog ponovnog izvoza zakonito stečene obrađene bjelokosti također se smanjila od 2016. Prosječni broj potvrda o ponovnom izvozu koje su izdale države članice EU-a smanjio se s oko 470 dozvola godišnje u razdoblju od 2012. do 2015. na 280 dozvola godišnje u razdoblju od 2016. do 2018.

b)   
  Inicijative EU-a za sprječavanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom koje se odnose na trgovinu bjelokosti unutar EU-a i ponovni izvoz bjelokosti

Komunikacijom o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (15) EU i njegove države članice pozvani su da provedu sveobuhvatnu strategiju za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (16). U Komunikaciji je posebno predviđeno (u skladu s mjerom 2. „Daljnje ograničenje trgovine bjelokosti unutar i iz EU-a”) da Europska komisija do kraja 2016. objavi smjernice „za ujednačavanje tumačenja propisa EU-a u cilju zaustavljanja izvoza sirove bjelokosti iz vremena prije Konvencije i osiguravanja da se u EU uvoze samo zakoniti drevni proizvodi od bjelokosti”. U zaključcima iz lipnja 2016. povezanima s tom komunikacijom Vijeće Europske unije potaknulo je „države članice da ne izdaju izvozne isprave niti isprave za ponovni izvoz za neobrađenu slonovu bjelokost iz razdoblja prije Konvencije na temelju smjernica EU-a i da razmotre dodatne mjere za zaustavljanje trgovine slonovom bjelokosti”.

Komisija je u svibnju 2017. donijela smjernice kao odgovor na te pozive. Ovim se smjernicama ažurira i zamjenjuje verzija iz 2017. i dio su mjera koje Komisija poduzima u okviru svoje obveze iz Strategije za bioraznolikost do 2030. da dodatno postroži pravila o trgovini bjelokosti u EU-u (17).

3.   Status ovog dokumenta

Ove smjernice izrađene su uz savjetovanje i u suradnji s predstavnicima država članica koji čine skupinu stručnjaka nadležnih upravnih tijela za CITES („skupina stručnjaka”).

Cilj im je pomoći građanima, poduzećima i nacionalnim tijelima u primjeni osnovne uredbe i povezanih uredaba Komisije. One ne zamjenjuju, ne dopunjavaju niti izmjenjuju pravila iz osnovne uredbe i njezinih provedbenih uredaba. Nadalje, one se ne bi trebale tumačiti odvojeno, već primjenjivati u vezi s tim zakonodavstvom. Za tumačenje prava Unije na pravno obvezujući način nadležan je samo Sud Europske unije.

Komisija, a možda i države članice EU-a, objavit će elektroničku verziju ovih smjernica.

Preporuke iz ovog dokumenta upućene su državama članicama te su u skladu s načelom opreznosti osim ako se pojave novi nedvojbeni znanstveni dokazi koji bi opravdali revidiranje ovih smjernica uz savjetovanje sa stručnom skupinom.

4.   Obrazloženje i sažetak preporuka

Stalna velika potražnja za bjelokosti iz Azije jedan je od glavnih razloga za trenutačan visoki intenzitet krivolova slonova i trgovine bjelokosti. Najnovije analize (MIKE i ETIS, vidjeti odjeljak 2. pododjeljak a)) ukazuju na malo smanjenje intenziteta krivolova. Ipak, broj slonova ubijenih u krivolovu i dalje je neodrživ za mnoge populacije u Africi.

Iako nijedna država članica EU-a nije u izvješćima ETIS-a navedena kao zemlja uključena u nezakonitu trgovinu bjelokosti, EU bi trebao nastaviti smanjivati rizik od sudjelovanja u potražnji za bjelokosti.

Cilj je ovih smjernica dodatno ograničiti trgovinu potencijalno rizičnijim predmetima i određene oblike trgovine te istodobno omogućiti ograničenu i dobro kontroliranu trgovinu niskorizičnim predmetima. Smjernice se temelje na preventivnom pristupu provedbi pravila o trgovini bjelokosti na domaćim tržištima u EU-u. U slučajevima u kojima postoji veći rizik da će trgovina pridonijeti potražnji za bjelokosti i nezakonitoj trgovini bjelokosti primjenjuju se ograničenja. Stoga se uz odobrenja i dalje može trgovati unutar EU-a određenim ograničenim vrstama predmeta za koje postoji nizak ili nikakav rizik od doprinosa potražnji za bjelokosti ili nezakonitom krivolovu slonova. Cilj je ovog dokumenta i da građani i poduzeća bolje razumiju i slijede pravila te da se ona učinkovitije provode.

U sljedećim se odjeljcima obrađuje ponovni izvoz bjelokosti iz EU-a (odjeljak 5.), trgovina bjelokosti unutar EU-a (odjeljak 6.), uvoz iz zemalja izvan EU-a (odjeljak 7.) te pitanja koordinacije (odjeljak 8.).

U preostalom dijelu ovog odjeljka navode se dodatna obrazloženja potrebe za djelovanjem u pogledu svakog od tih trgovinskih tokova i naveden je sažetak preporuka državama članicama. Kraći sažetak u obliku tablice nalazi se u zaključnom odjeljku 9.

a)   
  Ponovni izvoz iz EU-a

Najveći dio bjelokosti kojom se nezakonito trguje na međunarodnom tržištu čini neobrađena bjelokost (18). To dokazuju i podaci koje su stranke CITES-a dostavile u ETIS i prema kojima većinu bjelokosti zaplijenjene u cijelom svijetu čini nezakonito stečena neobrađena bjelokost.

Neobrađenu bjelokost čine uglavnom kljove, koje je teško međusobno razlikovati. Opasnost da se zakoniti ponovni izvoz neobrađene bjelokosti upotrebljava kao paravan za trgovinu nezakonito stečenom neobrađenom bjelokosti veća je nego u slučaju obrađene bjelokosti unatoč tomu što se zakonito stečenim kljovama može trgovati samo ako su označene.

Zaustavljanjem ponovnog izvoza neobrađene bjelokosti iz EU-a jamči se da se kljove zakonitog podrijetla ne miješaju s nezakonito stečenom bjelokosti te se zemljama odredišta pomaže u provedbi mjera za smanjenje potražnje za bjelokosti, što je važan korak u rješavanju problema nezakonite trgovine bjelokosti i krivolova slonova. Na tim se razlozima temelji de facto zabrana komercijalnog ponovnog izvoza neobrađene bjelokosti koja je na snazi od srpnja 2017. (vidjeti odjeljak 5. pododjeljak a)).

Budući da postoje naznake da međunarodna nezakonita trgovina bjelokosti sve više uključuje i obrađene predmete (19), potrebno je primjenjivati dodatna ograničenja na ponovni izvoz obrađene bjelokosti. Iako nema naznaka da se zakonitim aktivnostima u EU-u pridonosi krivolovu i nezakonitoj trgovini, EU želi smanjiti rizik da se bilo kakvom međunarodnom trgovinom iz EU-a povećava potražnja za bjelokosti, a time i potiče krivolov slonova kako bi se ta potražnja zadovoljila.

Komisija stoga preporučuje i da se zaustavi izdavanje potvrda o ponovnom izvozu za obrađene primjerke od bjelokosti, uz izuzetak glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975. i antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti koji se prodaju muzejima (vidjeti odjeljak 5. pododjeljak b) za pojedinosti o tim iznimkama). Te se iznimke primjenjuju na predmete čija vrijednost nije povezana s bjelokosti koju sadržavaju. Nadalje, malo je vjerojatno da će te iznimke, uz preporučene kontrole, pridonijeti krivolovu slonova ili nezakonitoj trgovini bjelokosti, a istodobno će pridonijeti očuvanju važnih umjetničkih, kulturnih ili povijesnih vrijednosti.

b)   
  Trgovina bjelokosti unutar EU-a

EU je odgovoran za strogi nadzor i regulaciju komercijalne upotrebe bjelokosti u EU-u u skladu s Rezolucijom CITES-a 10.10 (Rev. CoP18) i osnovnom uredbom.

Od donošenja CITES-ove odluke o zabrani međunarodne trgovine bjelokosti 1989. potražnja za bjelokosti u Europi znatno se smanjila. Države članice EU-a nisu prepoznate u okviru CITES-a kao važna ciljna tržišta ni tranzitne zemlje za nezakonito stečenu bjelokost. Većina trgovine unutar EU-a odnosi se na antikvitete iz razdoblja prije 1947.

No bilo je nekoliko slučajeva nezakonite trgovine predmetima od bjelokosti u EU-u. U trgovini neobrađenom bjelokosti veći je rizik od nezakonite trgovine nego u slučaju trgovine obrađenim primjercima od bjelokosti. To opravdava zaustavljanje izdavanja potvrda za trgovinu neobrađenom bjelokosti unutar EU-a, osim radi popravka glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975. ili antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti koji se nalaze u nekom muzeju ili javnoj ustanovi.

Nadalje, Komisija preporučuje da se zaustavi izdavanje potvrda za obrađene primjerke stečene nakon 1947., osim u slučaju glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975. Time će se unutarnja trgovina obrađenim predmetima ograničiti na antikvitete iz razdoblja prije 1947. i glazbene instrumente iz razdoblja prije 1975.

Primjena drukčijeg režima na obrađene predmete opravdana je činjenicom da je za takve predmete utvrđen manji rizik od nezakonite trgovine bjelokosti u kontekstu trgovine unutar EU-a nego za trgovinu neobrađenom bjelokosti i vanjsku trgovinu EU-a općenito, posebno kad je riječ o antikvitetima iz razdoblja prije 1947. ili glazbenim instrumentima iz razdoblja prije 1975. Malo je vjerojatno da će trgovina antikvitetima iz razdoblja prije 1947. ili glazbenim instrumentima iz razdoblja prije 1975. unutar EU-a pridonijeti nezakonitoj trgovini bjelokosti ili povećanju potražnje za nezakonito stečenom bjelokosti, pogotovo s obzirom na to da će se takva preostala trgovina strogo kontrolirati. Stoga se antikvitetima iz razdoblja prije 1947. i glazbenim instrumentima iz razdoblja prije 1975. i dalje može trgovati unutar EU-a, ali uz prethodno izdavanje potvrde.

c)   
  Uvoz u EU

Uvoz bjelokosti iz zemalja izvan EU-a strogo je reguliran. Komercijalni uvoz je zabranjen, osim u slučaju antikviteta iz razdoblja prije 1947. ili ponovnog uvoza predmeta iz vremena prije Konvencije koji su prethodno zakonito uvezeni u EU (vidjeti odjeljak 7.).

Razine komercijalnog uvoza u EU posljednjih su godina vrlo niske.

Kad je riječ o uvozu obrađenih primjeraka, i dalje postoji određeni rizik od poticanja potražnje za bjelokosti odnosno doprinosa krivolovu ili nezakonitoj trgovini, ali malo je vjerojatno da će glazbeni instrumenti iz razdoblja prije 1975. i antikviteti iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti koji se prodaju muzejima sa sobom nositi takve rizike.

Kako bi se povećala usklađenost s predloženim pravilima o trgovini unutar EU-a i ponovnom izvozu, Komisija predlaže zaustavljanje sljedećeg:

| — | izdavanja uvoznih dozvola i dozvola za ponovni uvoz za neobrađenu bjelokost, |
| --- | --- |

—

izdavanja uvoznih dozvola i dozvola za ponovni uvoz za neobrađenu bjelokost,

| — | izdavanja uvoznih dozvola i dozvola za ponovni uvoz za obrađene primjerke od bjelokosti, uz izuzetak glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975. i antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti koji se prodaju muzejima (vidjeti odjeljak 7. za pojedinosti o uvjetima za primjenu tih iznimaka). |
| --- | --- |

—

izdavanja uvoznih dozvola i dozvola za ponovni uvoz za obrađene primjerke od bjelokosti, uz izuzetak glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975. i antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti koji se prodaju muzejima (vidjeti odjeljak 7. za pojedinosti o uvjetima za primjenu tih iznimaka).

5.   Kako tumačiti pravila EU-a o ponovnom izvozu bjelokosti

Pravila o ponovnom izvozu primjeraka od bjelokosti stečenih prije datuma na koji se CITES počeo primjenjivati na njih utvrđena su u članku 5. osnovne uredbe.

U skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (d) pri ocjenjivanju zahtjeva za ponovni izvoz vrsta iz Priloga A upravna se tijela moraju „[uvjeriti], nakon savjetovanja s nadležnim znanstvenim tijelom, da ne postoje nikakvi drugi čimbenici koji se odnose na očuvanje vrsta, a koji bi bili protivni izdavanju izvozne dozvole”.

Taj zahtjev treba tumačiti s obzirom na okolnosti opisane u odjeljku 2. i s obzirom na posebna obilježja međunarodne trgovine obrađenim i neobrađenim predmetima od bjelokosti.

a)   
  Ponovni izvoz neobrađene bjelokosti

Komisija preporučuje da države članice smatraju da postoje ozbiljni čimbenici koji se odnose na očuvanje vrsta slonova i protivni su izdavanju potvrda o ponovnom izvozu za neobrađenu bjelokost.

Stoga, u skladu s osnovnom uredbom, Komisija preporučuje državama članicama da ne izdaju potvrde o ponovnom izvozu za neobrađenu bjelokost, što je već slučaj od 1. srpnja 2017., osim u iznimnim slučajevima ako se upravno tijelo predmetne države članice uvjerilo u sljedeće:

| 1. | da je predmet dio stvarne razmjene kulturnih dobara između uglednih ustanova (npr. muzeja); ili |
| --- | --- |

1.

da je predmet dio stvarne razmjene kulturnih dobara između uglednih ustanova (npr. muzeja); ili

| 2. | da je predmet obiteljsko nasljeđe koje se prenosi zbog preseljenja obitelji; ili |
| --- | --- |

2.

da je predmet obiteljsko nasljeđe koje se prenosi zbog preseljenja obitelji; ili

| 3. | da se predmet prenosi radi izvršavanja zakonodavstva ili u svrhe znanosti ili obrazovanja. |
| --- | --- |

3.

da se predmet prenosi radi izvršavanja zakonodavstva ili u svrhe znanosti ili obrazovanja.

U takvim iznimnim slučajevima preporučuje se da se upravna tijela pridržavaju smjernica iz ovog dokumenta povezanih s prikupljanjem odgovarajućih dokaza o zakonitom podrijetlu primjeraka (Prilog I. ovom dokumentu), označivanjem (Prilog II.) i, ovisno o slučaju, koordinacijom s drugim državama članicama i zemljama izvan EU-a (odjeljak 8.).

b)   
  Ponovni izvoz obrađene bjelokosti

Za razliku od neobrađene bjelokosti obrađena bjelokost obuhvaća mnogo različitih vrsta primjeraka. To uključuje predmete kojima se već desetljećima zakonito trguje (kao što su glazbeni instrumenti ili antikviteti).

Komisija preporučuje da države članice od datuma objave ovih smjernica ne izdaju potvrde o ponovnom izvozu za komercijalnu trgovinu obrađenim primjercima.

Komercijalna trgovina iznimno se može odobriti u slučajevima u kojima se upravno tijelo u predmetnoj državi članici uvjerilo:

| — | da je riječ o glazbenom instrumentu iz razdoblja prije 1975. ili |
| --- | --- |

—

da je riječ o glazbenom instrumentu iz razdoblja prije 1975. ili

| — | da je riječ o antikvitetu iz razdoblja prije 1947. koji je prodan muzeju, a relevantno tijelo nadležno za kulturnu baštinu (primjerice nadležno ministarstvo) potvrđuje njegovu veliku kulturnu, umjetničku ili povijesnu važnost i podupire transakciju. |
| --- | --- |

—

da je riječ o antikvitetu iz razdoblja prije 1947. koji je prodan muzeju, a relevantno tijelo nadležno za kulturnu baštinu (primjerice nadležno ministarstvo) potvrđuje njegovu veliku kulturnu, umjetničku ili povijesnu važnost i podupire transakciju.

Iznimno je važno da države članice EU-a strogo kontroliraju zahtjeve za ponovni izvoz takvih predmeta kako bi odgovarajuće isprave izdavale samo ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni pravom EU-a kako bi se jamčilo da je bjelokost zakonitog podrijetla.

Uz prethodno opisano izuzeće za komercijalni ponovni izvoz upravna tijela mogu potvrdu o ponovnom izvozu izdati i ako su se uvjerila u sljedeće:

| 1. | da je predmet dio stvarne razmjene kulturnih dobara između uglednih ustanova (npr. muzeja); ili |
| --- | --- |

1.

da je predmet dio stvarne razmjene kulturnih dobara između uglednih ustanova (npr. muzeja); ili

| 2. | da je predmet obiteljsko nasljeđe koje se prenosi zbog preseljenja obitelji; ili |
| --- | --- |

2.

da je predmet obiteljsko nasljeđe koje se prenosi zbog preseljenja obitelji; ili

| 3. | da se predmet prenosi radi izvršavanja zakonodavstva ili u svrhe znanosti ili obrazovanja. |
| --- | --- |

3.

da se predmet prenosi radi izvršavanja zakonodavstva ili u svrhe znanosti ili obrazovanja.

Preporučuje se strogo tumačenje uvjeta za izdavanje potvrda o ponovnom izvozu za navedene iznimke.

Konkretno, pri ocjenjivanju zahtjeva za ponovni izvoz, bilo komercijalnom ili u druge svrhe, države članice trebale bi razmotriti sljedeće:

| — | prilikom ocjenjivanja ispunjava li primjerak definiciju „glazbenog instrumenta iz razdoblja prije 1975.” vlasnik bi trebao dokazati da predmet kao instrument koristi ili ga je donedavno koristio aktivni glazbenik te da se stoga ne radi samo o ukrasnom predmetu koji sadrži bjelokost, |
| --- | --- |

—

prilikom ocjenjivanja ispunjava li primjerak definiciju „glazbenog instrumenta iz razdoblja prije 1975.” vlasnik bi trebao dokazati da predmet kao instrument koristi ili ga je donedavno koristio aktivni glazbenik te da se stoga ne radi samo o ukrasnom predmetu koji sadrži bjelokost,

| — | prilikom ocjenjivanja može li se odredište antikviteta iz razdoblja prije 1947. smatrati muzejom, može se uzeti u obzir članstvo predmetne ustanove u Međunarodnom vijeću muzeja (ICOM) ili sličnoj organizaciji, |
| --- | --- |

—

prilikom ocjenjivanja može li se odredište antikviteta iz razdoblja prije 1947. smatrati muzejom, može se uzeti u obzir članstvo predmetne ustanove u Međunarodnom vijeću muzeja (ICOM) ili sličnoj organizaciji,

| — | ako je predmet opisan kao antikvitet iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti, trebalo bi dokazati da predmet ispunjava uvjete za „obrađeni predmet stečen prije više od 50 godina”. U Smjernicama za obrađene primjerke u okviru propisa EU-a o trgovini divljim vrstama (20) nalaze se jasne upute za takve slučajeve. Da bi prodaja muzeju bila odobrena, javno tijelo nadležno za kulturnu baštinu (primjerice nadležno ministarstvo) trebalo bi izričito potvrditi veliku kulturnu, umjetničku ili povijesnu važnost predmeta i podržati transakciju. U obzir se mogu uzeti pitanja kao što je vraćanje važnih kulturnih predmeta u njihovu zemlju podrijetla, |
| --- | --- |

—

ako je predmet opisan kao antikvitet iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti, trebalo bi dokazati da predmet ispunjava uvjete za „obrađeni predmet stečen prije više od 50 godina”. U Smjernicama za obrađene primjerke u okviru propisa EU-a o trgovini divljim vrstama (20) nalaze se jasne upute za takve slučajeve. Da bi prodaja muzeju bila odobrena, javno tijelo nadležno za kulturnu baštinu (primjerice nadležno ministarstvo) trebalo bi izričito potvrditi veliku kulturnu, umjetničku ili povijesnu važnost predmeta i podržati transakciju. U obzir se mogu uzeti pitanja kao što je vraćanje važnih kulturnih predmeta u njihovu zemlju podrijetla,

| — | dokazi kao što je račun ili drugi dokument, primjerice procjena stručnjaka, u kojem je navedena starost i cijena te detaljan opis i slike predmeta, potrebni su kako bi se dokazalo da predmet ima unutarnju vrijednost, nepovezanu s bjelokosti koju predmet sadržava, |
| --- | --- |

—

dokazi kao što je račun ili drugi dokument, primjerice procjena stručnjaka, u kojem je navedena starost i cijena te detaljan opis i slike predmeta, potrebni su kako bi se dokazalo da predmet ima unutarnju vrijednost, nepovezanu s bjelokosti koju predmet sadržava,

| — | ocjenom bi trebalo obuhvatiti identitet prodavatelja i kupca. Identitet prodavatelja može u nekim slučajevima pružiti dodatne informacije o predmetu. U obzir treba uzeti i zemlju odredišta, ali i točan identitet kupca, |
| --- | --- |

—

ocjenom bi trebalo obuhvatiti identitet prodavatelja i kupca. Identitet prodavatelja može u nekim slučajevima pružiti dodatne informacije o predmetu. U obzir treba uzeti i zemlju odredišta, ali i točan identitet kupca,

| — | za zahtjeve za ponovni izvoz u zemlju odredišta koju je ETIS utvrdio kao zemlju uključenu u nezakonitu trgovinu bjelokosti potrebna je stroža kontrola nego za druge zemlje odredišta. Trebalo bi izbjegavati ponovni izvoz u stranke koje sudjeluju u postupku nacionalnog akcijskog plana za bjelokost (21), |
| --- | --- |

—

za zahtjeve za ponovni izvoz u zemlju odredišta koju je ETIS utvrdio kao zemlju uključenu u nezakonitu trgovinu bjelokosti potrebna je stroža kontrola nego za druge zemlje odredišta. Trebalo bi izbjegavati ponovni izvoz u stranke koje sudjeluju u postupku nacionalnog akcijskog plana za bjelokost (21),

| — | općenito, identitet kupca može služiti kao dodatno jamstvo za to da se transakcija izvršava zbog unutarnje vrijednosti primjerka (npr. muzeji, ugledni kolekcionari, glazbenici ili slični kupci). |
| --- | --- |

—

općenito, identitet kupca može služiti kao dodatno jamstvo za to da se transakcija izvršava zbog unutarnje vrijednosti primjerka (npr. muzeji, ugledni kolekcionari, glazbenici ili slični kupci).

Podnositelj zahtjeva mora dokazati da se na predmet primjenjuju opisana izuzeća. Ako podnositelj zahtjeva ne može dostaviti dokaze prihvatljive nadležnom tijelu države članice te i dalje postoje razlozi za sumnju, potvrdu ne bi trebalo izdati.

U slučaju izdavanja potvrde, ona bi trebala sadržavati opis predmetnog glazbenog instrumenta iz razdoblja prije 1975. ili antikviteta iz razdoblja prije 1947. s dovoljno pojedinosti da se može odnositi samo na taj primjerak. Osim toga, ako im to zakonodavstvo dopušta, države članice mogu razmotriti uspoređivanje, provjeravanje i evidentiranje identiteta podnositelja zahtjeva i, ako je to moguće, kupca.

Posebno je važno da podnositelj zahtjeva za potvrdu o ponovnom izvozu dokaže da je u izradi predmetnog glazbenog instrumenta korištena zakonita bjelokost iz razdoblja prije 1975. ili da se radi o antikvitetu iz razdoblja prije 1947. koji je zakonito stečen. Podnositelj zahtjeva to može učiniti dostavljanjem potvrde o trgovini unutar EU-a, kojom se dokazuje zakonito stjecanje i koja obično sadržava podatke o starosti primjerka. Moguće je i da podnositelj zahtjeva nema potvrdu jer je možda nikad nije zatražio ili je predmet prethodno bio obuhvaćen izuzećem od obveze posjedovanja potvrde za „obrađene predmete stečene prije više od 50 godina”. U takvim slučajevima podnositelj zahtjeva mora dokazati opću usklađenost sa zahtjevima iz članka 5. osnovne uredbe.

Potvrde koje su istekle na temelju članka 11. stavka 4.a Uredbe Komisije (EZ) br. 865/2006 više ne vrijede za komercijalne transakcije. Međutim, preporučuje se da nositelj zadrži primjerak takve potvrde kao dokaz o zakonitom stjecanju za potrebe budućih zahtjeva ili u slučaju inspekcije.

Države članice morat će provjeriti je li predmet doista obuhvaćen nekim od prethodno navedenih slučajeva, tj. postoji li valjan razlog za nepostojanje potvrde.

Za dodatnu procjenu uvjeta pod kojima se takva trgovina može odobriti državama članicama EU-a preporučuje se i primjena sljedećih smjernica:

| — | „Obrađeni primjerci u okviru propisa EU-a o trgovini divljim vrstama”; |
| --- | --- |

—

„Obrađeni primjerci u okviru propisa EU-a o trgovini divljim vrstama”;

| — | „Dokazivanje zakonitog stjecanja predmeta” u Prilogu I. ovom dokumentu; |
| --- | --- |

—

„Dokazivanje zakonitog stjecanja predmeta” u Prilogu I. ovom dokumentu;

| — | „Označivanje, registracija i drugi uvjeti za izdavanje potvrda” u Prilogu II. ovom dokumentu. |
| --- | --- |

—

„Označivanje, registracija i drugi uvjeti za izdavanje potvrda” u Prilogu II. ovom dokumentu.

6.   Kako tumačiti pravila EU-a o trgovini bjelokosti unutar EU-a

Trgovina primjercima iz Priloga A unutar EU-a u načelu je zabranjena na temelju članka 8. stavka 1. osnovne uredbe. Člankom 8. stavkom 3. državama članicama omogućuje se odobravanje izuzeća od te zabrane ako je ispunjen barem jedan od uvjeta iz točaka od (a) do (h).

No iz upotrebe izraza „može se” u članku 8. stavku 3. jasno proizlazi da države članice nisu obvezne izdati potvrdu za trgovinu unutar EU-a ako su ti uvjeti ispunjeni (osim ako je drukčije propisano pravom EU-a, na primjer radi primjene načela proporcionalnosti). Kad odlučuje o tome hoće li izdati potvrdu, nadležno tijelo trebalo bi se na primjeren način koristiti svojim diskrecijskim ovlastima.

Stoga se ne može smatrati da se člankom 8. stavkom 3. svakom podnositelju zahtjeva daje apsolutno pravo na potvrdu za trgovinu unutar EU-a, čak ni ako je ispunjen jedan od primjenjivih uvjeta. Osim toga, članak 8. stavak 3. podliježe načelu opreznosti, zbog čega, kako je prethodno navedeno, teret dokazivanja legitimnosti transakcije i njezine usklađenosti s ciljevima osnovne uredbe snosi podnositelj zahtjeva.

Kad primi zahtjev za komercijalnu upotrebu bjelokosti u EU-u na temelju članka 8. stavka 3., država članica može odbiti izdati potvrdu na temelju prava EU-a čak i ako je ispunjen jedan od uvjeta, pod uvjetom da je to odbijanje u skladu s načelom proporcionalnosti (tj. odbijanjem se na primjeren način štiti vrsta te ono ne premašuje ono što je potrebno za postizanje tog cilja). Komisija i skupina stručnjaka vjeruju da će to biti slučaj kad podnositelj zahtjeva ne uspije nedvojbeno dokazati legitimnost transakcije i njezinu usklađenost s ciljevima osnovne uredbe.

Države članice dužne su izbjegavati izdavanje potvrda kojima bi se olakšale nezakonite radnje te bi s takvim zahtjevima koji se odnose na trgovinu unutar EU-a trebale postupati tako da taj rizik svedu na najmanju moguću mjeru. Izdavanje potvrda trebalo bi dolaziti u obzir samo za određene vrste transakcija unutar EU-a za koje postoji vrlo nizak ili nikakav rizik da će doprinijeti nezakonitim aktivnostima povezanima s bjelokosti ili potražnji za nezakonitom bjelokosti. Državama članicama preporučuje se da osiguraju najstrožu moguću kontrolu pri obradi zahtjeva za izdavanje potvrda o trgovini unutar EU-a i da strogo tumače uvjete za njihovo izdavanje.

U tu se svrhu preporučuje da države članice EU-a slijede smjernice o dokazivanju zakonitog stjecanja predmeta iz Priloga I. ovom dokumentu i smjernice o označivanju, registraciji i drugim uvjetima za izdavanje potvrda iz Priloga II.

Ako se potvrda izdaje, u njoj je potrebno opisati predmet dovoljno detaljno da bude jasno da se ona može upotrijebiti samo za predmetni primjerak, što je posebno važno u slučaju neobrađene bjelokosti, koja će vjerojatno imati manje prepoznatljivih značajki. Osim toga, ako zakonodavstvo (22) to dopušta, državama članicama preporučuje se da usporede, provjere i evidentiraju identitet prodavatelja i kupca. Države članice mogle bi utvrditi uvjet za trgovinu neobrađenom bjelokosti unutar EU-a prema kojem bi prodavatelj bio obvezan obavijestiti nadležna tijela o identitetu kupca.

Kad se zahtjevi za trgovinu bjelokosti unutar EU-a podnose na temelju članka 8. stavka 3. točke (c), odnosno „u svrhe koje nisu štetne za opstanak [...] vrsta”, s obzirom na to da se bjelokost može uvoziti (kao osobni predmeti, posebno lovački trofeji) samo u nekomercijalne svrhe, države članice podsjećaju se da se vlasnicima tih predmeta na temelju te odredbe ne može izdati potvrda za komercijalnu upotrebu unutar EU-a.

Državama članicama EU-a preporučuje se da pri ocjenjivanju zahtjeva za izdavanje potvrda za trgovinu neobrađenom bjelokosti i obrađenim primjercima koji sadržavaju bjelokost unutar EU-a slijede smjernice navedene u nastavku.

a)   
  Posebne smjernice o trgovini neobrađenom bjelokosti unutar EU-a

Potrebno je podsjetiti na to da se člankom 11. stavkom 4.a Uredbe Komisije (EZ) br. 865/2006 (kako je izmijenjena) utvrđuje datum isteka potvrda za neobrađenu bjelokost koje su izdane prije 19. siječnja 2022. Komisija preporučuje da od tog datuma države članice više ne izdaju potvrde za komercijalnu trgovinu neobrađenom bjelokosti unutar EU-a.

Međutim, ako je upravno tijelo u predmetnoj državi članici uvjereno da je bjelokost neophodna za popravak određenog predmeta i nije moguće upotrijebiti zamjenu, može se izdati potvrda kojom se dopušta prodaja neobrađene bjelokosti isključivo radi popravka sljedećih instrumenata:

| — | glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975., |
| --- | --- |

—

glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975.,

| — | antikviteta iz razdoblja prije 1947. koji se nalaze u muzeju ili javnoj ustanovi i za koje relevantno tijelo nadležno za kulturnu baštinu (primjerice nadležno ministarstvo) potvrđuje veliku kulturnu, umjetničku ili povijesnu važnost i potrebu popravka s upotrebom bjelokosti. |
| --- | --- |

—

antikviteta iz razdoblja prije 1947. koji se nalaze u muzeju ili javnoj ustanovi i za koje relevantno tijelo nadležno za kulturnu baštinu (primjerice nadležno ministarstvo) potvrđuje veliku kulturnu, umjetničku ili povijesnu važnost i potrebu popravka s upotrebom bjelokosti.

Ti su slučajevi rijetki i zaista iznimni.

Potvrdu bi trebalo izdati samo ako upravno tijelo nema dvojbi da će se neobrađena bjelokost upotrijebiti za popravak takvih predmeta te može provjeriti i potvrditi, prema potrebi, da će to doista biti tako i da se neobrađena bjelokost neće upotrijebiti ni u koju drugu svrhu.

Državama članicama preporučuje se da razmotre uspostavu vlastitog nacionalnog sustava za kontrolu zaliha neobrađene bjelokosti u radionicama za popravke.

Upravna tijela trebala bi jasno dati do znanja da je upotreba neobrađene bjelokosti za takve popravke krajnja mjera i poticati profesionalne restauratore da upotrebljavaju zamjenske proizvode koji nisu izrađeni od bjelokosti kad god je to moguće. U rijetkim slučajevima u kojima to nije moguće mogu izdati potvrdu za neobrađenu bjelokost koja se odnosi na konkretnu transakciju.

Potvrda izdana za upotrebu neobrađene bjelokosti za popravke trebao bi u okviru 20 sadržavati barem sljedeći tekst:

Za glazbene instrumente iz razdoblja prije 1975.: „Ova potvrda vrijedi samo za jednu prodaju profesionalnoj radionici isključivo u svrhe popravka zakonito stečenih glazbenih instrumenata iz razdoblja prije 1975.”

Za antikvitete iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti koji se nalaze u muzeju ili javnoj ustanovi: „Ova potvrda vrijedi samo za jednu prodaju profesionalnoj radionici isključivo u svrhe popravka [ovdje umetnuti opis predmeta koji će se popravljati].”

Ako to budu smatrale primjerenim, države članice mogu u potvrdu za konkretnu transakciju uključiti ime restauratora.

Potvrdu bi trebalo izdati samo ako je država članica uvjerena da je bjelokost zakonito stečena prije nego što se Konvencija počela primjenjivati na slonove (vidjeti prethodno bilješku 2.).

Komisija preporučuje i da države članice označe neobrađene kljove od bjelokosti u skladu s Rezolucijom Konferencije CITES-a 10.10 (Rev. CoP18) i da upućivanje na tu oznaku navedu u okviru potvrde namijenjenom za opis (vidjeti i Prilog II.).

b)   
  Posebne smjernice o trgovini obrađenom bjelokosti unutar EU-a

Kao izuzeće od opće zabrane upotrebe primjeraka iz Priloga A u komercijalne svrhe prema članku 8. stavku 1. osnovne uredbe, komercijalna trgovina unutar EU-a svim obrađenim predmetima koji sadržavaju bjelokost dopuštena je samo ako su tijela država članica izdala potvrdu u tu svrhu za svaki pojedini slučaj (članak 8. stavak 3. točke (a) i (b) osnovne uredbe).

Komisija preporučuje da države članice od datuma objave ovih smjernica izdaju potvrde za komercijalnu trgovinu obrađenim primjercima od bjelokosti samo ako su se uvjerile da je predmet:

| 1. | glazbeni instrument iz razdoblja prije 1975.; ili |
| --- | --- |

1.

glazbeni instrument iz razdoblja prije 1975.; ili

| 2. | antikvitet iz razdoblja prije 1947. |
| --- | --- |

2.

antikvitet iz razdoblja prije 1947.

Pri ocjenjivanju zahtjeva za antikvitet iz razdoblja prije 1947. najvažniji su čimbenici starost primjerka i drugi aspekti povezani s definicijom „obrađenog primjerka” (23), a države članice trebale bi daljnju istragu razmotriti samo ako postoje naznake da je predmet nezakonito stečen.

Za glazbene instrumente iz razdoblja prije 1975. u načelu bi trebalo kontrolirati i starost i jesu li zakonito stečeni, a upravno tijelo trebalo bi izdati potvrdu samo ako mu je pružen zadovoljavajući dokaz da su oba uvjeta ispunjena. Uz to, vlasnik bi trebao dokazati da predmet kao instrument koristi ili ga je donedavno koristio aktivni glazbenik te da se stoga ne radi samo o ukrasnom predmetu koji sadrži bjelokost.

7.   Kako tumačiti pravila EU-a o uvozu bjelokosti

Pravila o uvozu primjeraka od bjelokosti utvrđena su u članku 4. osnovne uredbe. U skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (d) pri ocjenjivanju zahtjeva za uvoz vrsta iz Priloga A upravnom tijelu mora biti „pružen [...] zadovoljavajući dokaz da se primjerak neće upotrebljavati u prvenstveno komercijalne svrhe”, čime se u praksi zabranjuje komercijalni uvoz bjelokosti u države članice EU-a.

Izuzeće od te opće zabrane komercijalnog uvoza moguće je u dva posebna slučaja:

| — | primjerak je prethodno zakonito unesen u EU ili stečen u EU-u te se, bez obzira na to je li izmijenjen ili ne, ponovno unosi u EU (članak 4. stavak 5. točka (a) osnovne uredbe); ili |
| --- | --- |

—

primjerak je prethodno zakonito unesen u EU ili stečen u EU-u te se, bez obzira na to je li izmijenjen ili ne, ponovno unosi u EU (članak 4. stavak 5. točka (a) osnovne uredbe); ili

| — | primjerak je obrađeni primjerak koji je stečen prije više od 50 godina (članak 4. stavak 5. točka (b) osnovne uredbe). |
| --- | --- |

—

primjerak je obrađeni primjerak koji je stečen prije više od 50 godina (članak 4. stavak 5. točka (b) osnovne uredbe).

No čak i ako je ispunjen jedan od dvaju uvjeta za takvo izuzeće, upravno tijelo i dalje može odbiti zahtjev ako nakon savjetovanja s nadležnim znanstvenim tijelom smatra da postoje drugi čimbenici koji se odnose na očuvanje vrsta, a koji bi bili protivni izdavanju uvozne dozvole (članak 4. stavak 1. točka (e)).

Komisija preporučuje da države članice od datuma objave ovih smjernica ne izdaju dozvole za komercijalni uvoz neobrađene bjelokosti.

Komisija preporučuje i da države članice od istog datuma ne izdaju uvozne dozvole za obrađene primjerke.

Za komercijalnu trgovinu i dalje će postojati dvije iznimke, i to u slučajevima u kojima se upravno tijelo u predmetnoj državi članici uvjerilo:

| — | da je riječ o glazbenom instrumentu iz razdoblja prije 1975. ili |
| --- | --- |

—

da je riječ o glazbenom instrumentu iz razdoblja prije 1975. ili

| — | da je riječ o antikvitetu iz razdoblja prije 1947. koji je prodan muzeju, a relevantno tijelo nadležno za kulturnu baštinu (primjerice nadležno ministarstvo) potvrđuje njegovu veliku kulturnu, umjetničku ili povijesnu važnost i podupire transakciju. |
| --- | --- |

—

da je riječ o antikvitetu iz razdoblja prije 1947. koji je prodan muzeju, a relevantno tijelo nadležno za kulturnu baštinu (primjerice nadležno ministarstvo) potvrđuje njegovu veliku kulturnu, umjetničku ili povijesnu važnost i podupire transakciju.

Ocjenjivanje zahtjeva za uvoz jednako je kao i za zahtjeve za ponovni izvoz te bi stoga za izdavanje dozvola trebalo primjenjivati i kriterije iz odjeljka 5. pododjeljka b).

Uvozne dozvole kojima se dopušta uvoz neobrađene bjelokosti ili obrađenih primjeraka od bjelokosti u nekomercijalne svrhe mogu se izdati u skladu s člankom 4. stavkom 1. osnovne uredbe. Svaki takav uvoz zahtijeva najstrožu kontrolu te bi dozvole, u pravilu, trebalo izdavati samo ako se upravno tijelo uvjerilo da ne postoji rizik da ti proizvodi dospiju u komercijalnu trgovinu. Na temelju nedavnih podataka o trgovini (uvoz iz Afrike u EU od 2016. do 2018.) jasno je da je u praksi takav uvoz namijenjen osobnoj upotrebi ili je riječ o lovačkim trofejima, što onemogućuje daljnju upotrebu u komercijalne svrhe nakon uvoza. Preporučuje se da se u uvoznoj dozvoli izričito navede da su takvi predmeti namijenjeni isključivo osobnoj upotrebi. Može se upotrijebiti sljedeći tekst: „Ovaj se primjerak uvozi isključivo za osobnu upotrebu. Primjerak mora ostati u vlasništvu nositelja ove dozvole, koja se na zahtjev mora predočiti nadležnim tijelima.” To je važno i za uvoz lovačkih trofeja jer su oni proizvodi za osobnu upotrebu.

Pri ocjenjivanju zahtjeva za uvoz lovačkih trofeja upravna tijela podsjeća se da bi trebala uzeti u obzir najnovije znanstvene savjete („nalaz o neštetnosti” ili izostanak tog nalaza) Skupine za znanstvenu reviziju.

Komercijalna upotreba lovačkih trofeja od slonova nakon uvoza u EU zabranjena je neovisno o podrijetlu slona (24). Ti trofeji moraju ostati u posjedu lovca.

Uz prethodno opisano izuzeće za komercijalni uvoz upravna tijela mogu izdati uvoznu dozvolu i ako su se uvjerila u sljedeće:

| 1. | da je predmet dio stvarne razmjene kulturnih dobara između uglednih ustanova (npr. muzeja); ili |
| --- | --- |

1.

da je predmet dio stvarne razmjene kulturnih dobara između uglednih ustanova (npr. muzeja); ili

| 2. | da je predmet obiteljsko nasljeđe koje se prenosi zbog preseljenja obitelji; ili |
| --- | --- |

2.

da je predmet obiteljsko nasljeđe koje se prenosi zbog preseljenja obitelji; ili

| 3. | da se predmet prenosi radi izvršavanja zakonodavstva ili u svrhe znanosti ili obrazovanja. |
| --- | --- |

3.

da se predmet prenosi radi izvršavanja zakonodavstva ili u svrhe znanosti ili obrazovanja.

Za dodatnu procjenu uvjeta pod kojima se takva trgovina može odobriti preporučuje se da države članice EU-a slijede smjernice o dokazivanju zakonitog stjecanja predmeta iz Priloga I. ovom dokumentu i smjernice o označivanju, registraciji i drugim uvjetima za izdavanje potvrda iz Priloga II.

8.   Koordinacija u državama članicama EU-a i među njima te s trećim zemljama

Ako su za izdavanje dokumentacije CITES-a odgovorna regionalna ili lokalna upravna tijela CITES-a, preporučuje se da države članice osiguraju da ta tijela izvješćuju središnje upravno tijelo CITES-a o svim podnesenim zahtjevima za izdavanje potvrda o ponovnom izvozu i potvrda o trgovini unutar EU-a. Time bi se zajamčila koordinirana provjera zakonitog stjecanja predmeta i dosljedno ocjenjivanje zahtjeva. Tomu bi se moglo pridonijeti i uspostavom nacionalnih baza podataka za pohranu relevantnih podataka.

Nadalje, na ponovni izvoz u određene zemlje/područja u kojima su uvedene strože nacionalne mjere povezane s trgovinom bjelokosti, kao što su Kina, Posebno Upravno Područje Hong Kong i Sjedinjene Američke Države, mogu se primjenjivati dodatna ograničenja/kontrole. Predmetnim državama članicama savjetuje se da prije izdavanja potvrde o ponovnom izvozu bjelokosti podnositelje zahtjeva svakako upoznaju s mogućnošću da su u zemlji odredišta na snazi strože nacionalne mjere. Podnositelj zahtjeva dužan je provjeriti uvjete za uvoz bjelokosti u zemlju odredišta.

Država članica može, prema potrebi, obavijestiti i tijela CITES-a u zemlji odredišta kako bi mogla provjeriti je li uvoz tog primjerka u skladu s postojećim propisima.

Ako se za potrebe potvrde o ponovnom izvozu (samo za glazbene instrumente iz razdoblja prije 1975.) ili zahtjeva za potvrdu o trgovini unutar EU-a kao dokaz o zakonitom stjecanju dostavlja potvrda o trgovini unutar EU-a koju je izdala država članica EU-a, država članica koja obrađuje zahtjev trebala bi provjeriti valjanost potvrde o trgovini unutar EU-a s državom članicom koja ju je izdala.

Ako upravno tijelo primi zahtjev za neobrađenu bjelokost u kojem je identitet profesionalnog restauratora poznat, ali se ta osoba nalazi u drugoj državi članici, država članica koja izdaje potvrdu trebala bi stupiti u kontakt s državom članicom odredišta kako bi provjerila postoje li razlozi protiv izdavanja potvrde.

9.   Sažetak režima EU-a kojim se uređuje komercijalna trgovina bjelokosti

U tablici u nastavku uspoređuju se „stari” i „sadašnji” režim EU-a za komercijalnu trgovinu bjelokosti:

| — | stari režim – bio je na snazi prije objave ovih smjernica i Uredbe Komisije (EU) 2021/2280; |
| --- | --- |

—

stari režim – bio je na snazi prije objave ovih smjernica i Uredbe Komisije (EU) 2021/2280;

| — | sadašnji režim – pravila koja su otad na snazi (25). |
| --- | --- |

—

sadašnji režim – pravila koja su otad na snazi (25).

Za pojedinosti vidjeti propise o trgovini divljim vrstama i odgovarajuće odjeljke ovih smjernica.

| | Trgovina unutar EU-a u komercijalne svrhe | Ponovni izvoz iz EU-a u komercijalne svrhe | Uvoz u EU u komercijalne svrhe |
| --- | --- | --- | --- |
| Stari režim | Sadašnji režim | Stari režim | Sadašnji režim | Stari režim | Sadašnji režim |
| Neobrađena bjelokost | Moguće pojedinačno odobrenje za predmete iz razdoblja prije 1990./prije 1975. – potrebna je potvrda | Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za potrebe popravka glazbenih instrumenata ili antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti (26) – potrebna je potvrda za konkretnu transakciju | Zaustavljeno | Zaustavljeno
  (nema promjene) | Moguće je pojedinačno odobrenje za antikvitete iz razdoblja prije 1947. ili za ponovno uvezene predmete iz razdoblja prije 1975. – potrebna je dozvola | Zaustavljeno |
| Obrađena bjelokost:
  Predmeti koji sadržavaju bjelokost stečeni od 1975. do 1990. – „prije Dodatka I.” | Moguće je pojedinačno odobrenje – potrebna je potvrda | Zaustavljeno | Zabranjeno | Zabranjeno
  (nema promjene) | Zabranjeno | Zabranjeno
  (nema promjene) |
| Obrađena bjelokost:
  Predmeti koji sadržavaju bjelokost stečeni od 1947. do 1975. – „prije Konvencije” | Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente – potrebna je potvrda | Pojedinačno Moguće je odobrenje – potrebna je potvrda | Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente – potrebna je potvrda | Pojedinačno odobrenje moguće je samo za ponovni uvoz – potrebna je dozvola | Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente – potrebna je dozvola |
| Obrađeni predmeti iz razdoblja prije 1947. (antikviteti) | Odobreno – potvrda nije potrebna | Moguće je pojedinačno odobrenje – potrebna je potvrda | Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente i antikvitete koji se prodaju muzejima – potrebna je potvrda | Pojedinačno Moguće je odobrenje – potrebna je dozvola | Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente i antikvitete koji se prodaju muzejima – potrebna je dozvola |

Trgovina unutar EU-a u komercijalne svrhe

Ponovni izvoz iz EU-a u komercijalne svrhe

Uvoz u EU u komercijalne svrhe

Stari režim

Sadašnji režim

Stari režim

Sadašnji režim

Stari režim

Sadašnji režim

Neobrađena bjelokost

Moguće pojedinačno odobrenje za predmete iz razdoblja prije 1990./prije 1975. – potrebna je potvrda

Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za potrebe popravka glazbenih instrumenata ili antikviteta iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti (26) – potrebna je potvrda za konkretnu transakciju

Zaustavljeno

Zaustavljeno

(nema promjene)

Moguće je pojedinačno odobrenje za antikvitete iz razdoblja prije 1947. ili za ponovno uvezene predmete iz razdoblja prije 1975. – potrebna je dozvola

Zaustavljeno

Obrađena bjelokost:

Predmeti koji sadržavaju bjelokost stečeni od 1975. do 1990. – „prije Dodatka I.”

Moguće je pojedinačno odobrenje – potrebna je potvrda

Zaustavljeno

Zabranjeno

Zabranjeno

(nema promjene)

Zabranjeno

Zabranjeno

(nema promjene)

Obrađena bjelokost:

Predmeti koji sadržavaju bjelokost stečeni od 1947. do 1975. – „prije Konvencije”

Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente – potrebna je potvrda

Pojedinačno Moguće je odobrenje – potrebna je potvrda

Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente – potrebna je potvrda

Pojedinačno odobrenje moguće je samo za ponovni uvoz – potrebna je dozvola

Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente – potrebna je dozvola

Obrađeni predmeti iz razdoblja prije 1947. (antikviteti)

Odobreno – potvrda nije potrebna

Moguće je pojedinačno odobrenje – potrebna je potvrda

Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente i antikvitete koji se prodaju muzejima – potrebna je potvrda

Pojedinačno Moguće je odobrenje – potrebna je dozvola

Zaustavljeno, moguće je pojedinačno odobrenje za glazbene instrumente i antikvitete koji se prodaju muzejima – potrebna je dozvola

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (SL L 61, 3.3.1997., str. 1).

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 865/2006 od 4. svibnja 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (SL L 166, 19.6.2006., str. 1).

(3)  SL L 473, 22.12.2021., str. 1.

(4)  http://uis.unesco.org/en/glossary-term/museum#:~:text=Definition,of%20education%2C%20study%20and%20enjoyment

(5)  Bjelokost se u ovim smjernicama odnosi samo na slonovaču.

(6)  U skladu s člankom 8. stavkom 3. točkom (a) osnovne uredbe.

(7)  Nellemann, C., Henriksen, R., Raxter, P., Ash, N., Mrema, E. (ur.). (2014.). The Environmental Crime Crisis – Threats to Sustainable Development from Illegal Exploitation and Trade in Wildlife and Forest Resources. A UNEP Rapid Response Assessment (Kaznena djela protiv okoliša – Prijetnje održivom razvoju koje proizlaze iz nezakonitog iskorištavanja i trgovine divljom faunom i florom i šumskim resursima. Procjena brzog odgovora UNEP-a). Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša (UNEP) i GRID-Arendal, Nairobi i Arendal.

(8)  https://cites.org/eng/MIKE_PIKE_Trends_report_elephants_CITES_16112020

(9)  Thouless, C.R., Dublin, H.T., Blanc, J.J., Skinner, D.P., Daniel, T.E., Taylor, R.D., Maisels, F., Frederick H. L., Bouché, P. (2016.). African Elephant Status Report 2016: an update from the African Elephant Database (Izvješće o statusu afričkih slonova za 2016.: najnovije informacije iz baze podataka o afričkim slonovima). Serija povremenih publikacija Odbora za pomoć preživljavanju vrsta IUCN-a, br. 60, skupina stručnjaka IUCN-a/SSC-a za afričke slonove. IUCN, Gland, Švicarska.

(10)  https://cites.org/eng/UNODC_releases_WorldWildlifeCrimeReport2020_CITES_10072020

(11)  Sustav informacija o trgovini slonovima (ETIS) uspostavljen je na temelju Rezolucije Konferencije CITES 10.10 (Rev. CoP17) o trgovini primjercima slonova. Jedan je od njegovih ciljeva „i. mjerenje i bilježenje razina i kretanja nezakonitog ubijanja slonova i nezakonite trgovine bjelokosti te promjena u tim razinama i kretanjima”. ETIS prije svake Konferencije stranaka CITES-a izrađuje detaljno izvješće o zapljenama bjelokosti u cijelom svijetu. Najnovije izvješće dostupno je na: https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18- 069-03-R1.pdf

(12)  https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18-069-02.pdf

(13)  https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf

(14)  Obavijest Komisije 2017/C 154/06.

(15)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0087&from=HR

(16)  Akcijski plan za divlju faunu i faunu evaluira se 2020. i 2021.; revidirana verzija trebala bi se donijeti na temelju te evaluacije – usp. Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030., COM(2020) 380 final od 20. svibnja 2020..

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1590574123338&uri=CELEX:52020DC0380

(18)  Preporučuje se da države članice EU-a koriste definiciju „neobrađene bjelokosti” iz Rezolucije Konferencije CITES-a 10.10 (Rev. COP 18), u skladu s kojom:

„(a) pojam ‚neobrađena bjelokost’ obuhvaća sve cijele slonove kljove, polirane ili nepolirane i u bilo kojem obliku, te svu slonovaču u rezanim komadima, poliranu ili nepoliranu i na bilo koji način promijenjenu u odnosu na svoj izvorni oblik, osim ‚obrađene bjelokosti’; i

(b) ‚obrađena bjelokost’ odnosi se na bjelokost koja je izrezbarena, oblikovana ili obrađena, u cijelosti ili djelomično, no ne odnosi se na cijele kljove u bilo kojem obliku osim ako je cijela njihova površina izrezbarena”.

(19)  Usp. Status of elephant populations, levels of illegal killing and the trade in ivory: A report to the CITES Standing Committee (Stanje populacija slonova, nezakonitog ubijanja i trgovine bjelokosti: izvješće stalnom odboru CITES-a), dostupno na https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf

(20)  SL C 154, 17.5.2017., str. 15.

(21)  https://cites.org/eng/niaps

(22)  Osobito zakoni o zaštiti osobnih podataka.

(23)  Definicija obrađenog primjerka sadržava četiri elementa, koje je sve potrebno ocijeniti: predmet je izrađen/obrađen prije 3. ožujka 1947.; predmet je znatno promijenjen u odnosu na svoje prirodno stanje; predmet jasno spada u jednu od sljedećih kategorija – nakit, ukrasi, umjetnost, predmeti za praktičnu upotrebu, glazbeni instrumenti – i nije mu potrebno daljnje rezbarenje, oblikovanje ni izrada kako bi postigao svoju svrhu; upravno tijelo predmetne države članice uvjerilo se da je predmet stečen pod takvim uvjetima. Vidjeti Smjernice za obrađene primjerke u okviru propisa EU-a o trgovini divljim vrstama (SL C 154, 17.5.2017., str. 15).

(24)  Ta se zabrana primjenjuje na populacije slonova navedene u prilozima A i B jer je trgovina lovačkim trofejima iz Priloga B moguća samo u nekomercijalne svrhe (vidjeti napomenu uz popis populacija slonova u Bocvani, Namibiji, Južnoj Africi i Zimbabveu u Prilogu B osnovnoj uredbi).

(25)  Izraz „zaustavljeno” upotrebljava se u ovoj tablici ako je mjera uvedena ovim ili prethodnim smjernicama. Izraz „zabranjeno” odnosi se na obveze iz osnovne uredbe i/ili CITES-a.

(26)  Antikvitet iz razdoblja prije 1947. od velike kulturne, umjetničke ili povijesne važnosti koji se nalazi u muzeju ili javnoj ustanovi i za koji relevantno tijelo nadležno za kulturnu baštinu (primjerice nadležno ministarstvo) potvrđuje veliku kulturnu, umjetničku ili povijesnu važnost i potrebu popravka s upotrebom bjelokosti.

---

PRILOG I.

Dokaz zakonitog stjecanja predmeta

Opće napomene

Kad je riječ o potvrdama o ponovnom izvozu i potvrdama o trgovini unutar EU-a, odgovornost je podnositelja zahtjeva dokazati tijelu CITES-a u predmetnoj državi članici EU-a da su ispunjeni uvjeti za izdavanje isprava te osobito da su primjerci bjelokosti zakonito stečeni23.

Države članice morat će ocijeniti dokaze koje dostavi podnositelj zahtjeva za svaki pojedini slučaj.

Iako je jasno da se u svim slučajevima mora dokazati da je predmet stečen zakonito, države članice pri uvozu i ponovnom izvozu bjelokosti odnosno trgovini bjelokosti unutar EU-a trebaju razmotriti pristup ocjenjivanju zahtjeva utemeljen na procjeni rizika.

Razina kontrole transakcija može ovisiti o različitim aspektima bjelokosti koja se uvozi ili ponovno izvozi odnosno kojom se trguje:

| — | količini, |
| --- | --- |

—

količini,

| — | obliku (npr. antikvitet, obrađena bjelokost ili neobrađena bjelokost), |
| --- | --- |

—

obliku (npr. antikvitet, obrađena bjelokost ili neobrađena bjelokost),

| — | okolnostima u kojima je bjelokost izvorno stečena (npr. na temelju komercijalne transakcije ili kao dar/nasljeđe) i |
| --- | --- |

—

okolnostima u kojima je bjelokost izvorno stečena (npr. na temelju komercijalne transakcije ili kao dar/nasljeđe) i

| — | datumu izvornog stjecanja. |
| --- | --- |

—

datumu izvornog stjecanja.

Od država članica zahtijevat će se dobro prosuđivanje kad na temelju prirode transakcije budu određivale vrstu/količinu dokaza koje je potrebno priložiti uz zahtjev.

Važno je napomenuti da će vrsta dokaza o zakonitom podrijetlu ovisiti o načinu stjecanja. Na primjer:

| — | ako je predmet od bjelokosti uvezao sâm podnositelj zahtjeva prije stupanja Konvencije na snagu, podnositelj zahtjeva:






  a) | možda će morati dokazati da je živio ili radio u zemlji izvoza.
  Ti dokazi mogu uključivati stare fotografije, ugovore, izvatke iz matične knjige rođenih, izvatke iz registra stanovništva ili njihove izjave odnosno izjave drugih članova obitelji; |
| --- | --- | --- |

—

ako je predmet od bjelokosti uvezao sâm podnositelj zahtjeva prije stupanja Konvencije na snagu, podnositelj zahtjeva:

a)

možda će morati dokazati da je živio ili radio u zemlji izvoza.

Ti dokazi mogu uključivati stare fotografije, ugovore, izvatke iz matične knjige rođenih, izvatke iz registra stanovništva ili njihove izjave odnosno izjave drugih članova obitelji;

| b) | morat će dokazati da je predmet od bjelokosti zakonito stečen/uvezen u EU (vidjeti Vrste dokaza u nastavku), |
| --- | --- |

b)

morat će dokazati da je predmet od bjelokosti zakonito stečen/uvezen u EU (vidjeti Vrste dokaza u nastavku),

| — | ako je predmet od bjelokosti (zakonito) kupljen u EU-u, podnositelj zahtjeva mora dokazati da se to dogodilo prije 1975. ili da je predmet stečen u skladu s prethodnim izuzećem za obrađene primjerke iz razdoblja prije 1947. (vidjeti Vrste dokaza u nastavku). |
| --- | --- |

—

ako je predmet od bjelokosti (zakonito) kupljen u EU-u, podnositelj zahtjeva mora dokazati da se to dogodilo prije 1975. ili da je predmet stečen u skladu s prethodnim izuzećem za obrađene primjerke iz razdoblja prije 1947. (vidjeti Vrste dokaza u nastavku).

Vrste dokaza

U načelu bi prednost trebalo davati sljedećim dokazima za potkrepljivanje zahtjeva za potvrdu o ponovnom izvozu i potvrdu o trgovini unutar EU-a:

| — | potvrda o trgovini unutar EU-a. U tom bi slučaju država članica EU-a koja je izdala potvrdu trebala potvrditi njezinu valjanost.
  Ako su podaci na potvrdi o trgovini unutar EU-a nejasni ili postoje dvojbe/sumnje u pogledu valjanosti potvrde ili zakonitosti stjecanja bjelokosti, trebalo bi zatražiti dodatne informacije od podnositelja zahtjeva i/ili tijela koje je izdalo potvrdu.
  Mogu se tražiti i dodatni dokazi ako, na primjer, potvrda ne sadržava identifikacijske elemente (npr. fotografije, opis, podatke o masi/dužini kljova) ili je vrlo stara.
  Države članice mogu zatražiti bilo kakav dokaz u kojem se navode dodatne pojedinosti o predmetu i njegovu podrijetlu koje nisu već navedene na potvrdi o trgovini unutar EU-a. Može se tražiti i potvrda o plaćanju ili potvrda o prijenosu vlasništva, posebno ako se potvrda odnosi na konkretnu transakciju, kako bi se dokazalo da je trenutačni vlasnik stekao primjerak izravno od nositelja potvrde, |
| --- | --- |

—

potvrda o trgovini unutar EU-a. U tom bi slučaju država članica EU-a koja je izdala potvrdu trebala potvrditi njezinu valjanost.

Ako su podaci na potvrdi o trgovini unutar EU-a nejasni ili postoje dvojbe/sumnje u pogledu valjanosti potvrde ili zakonitosti stjecanja bjelokosti, trebalo bi zatražiti dodatne informacije od podnositelja zahtjeva i/ili tijela koje je izdalo potvrdu.

Mogu se tražiti i dodatni dokazi ako, na primjer, potvrda ne sadržava identifikacijske elemente (npr. fotografije, opis, podatke o masi/dužini kljova) ili je vrlo stara.

Države članice mogu zatražiti bilo kakav dokaz u kojem se navode dodatne pojedinosti o predmetu i njegovu podrijetlu koje nisu već navedene na potvrdi o trgovini unutar EU-a. Može se tražiti i potvrda o plaćanju ili potvrda o prijenosu vlasništva, posebno ako se potvrda odnosi na konkretnu transakciju, kako bi se dokazalo da je trenutačni vlasnik stekao primjerak izravno od nositelja potvrde,

| — | rezultati određivanja starosti radioaktivnim ugljikom/analize izotopa radi određivanja starosti (i podrijetla) primjerka (1), imajući na umu da određivanje starosti samo po sebi nije dovoljan dokaz da je predmet stečen zakonito, |
| --- | --- |

—

rezultati određivanja starosti radioaktivnim ugljikom/analize izotopa radi određivanja starosti (i podrijetla) primjerka (1), imajući na umu da određivanje starosti samo po sebi nije dovoljan dokaz da je predmet stečen zakonito,

| — | mišljenje stručnjaka u obliku potkrijepljene potvrde o starosti predmeta koju je izdao priznat i neovisan stručnjak, npr. osoba povezana sa sveučilištem/istraživačkom institucijom, sudski vještak/stručnjak kojeg je ovlastio sud ili ovlašteni/priznati stručnjak (2).
  Mišljenja stručnjaka mogu se smatrati zadovoljavajućim dokazom kad je riječ o obrađenoj i neobrađenoj bjelokosti (npr. ako se ne može provesti forenzička analiza). Kad je riječ o antikvitetima od obrađene bjelokosti, starost se može odrediti na temelju stila rezbarenja i tehnika izrade. Mišljenja stručnjaka moraju biti propisno potkrijepljena i sadržavati objašnjenja o elementima stila, izrade itd. koji su uzeti u obzir i bili ključni za donošenje zaključka. |
| --- | --- |

—

mišljenje stručnjaka u obliku potkrijepljene potvrde o starosti predmeta koju je izdao priznat i neovisan stručnjak, npr. osoba povezana sa sveučilištem/istraživačkom institucijom, sudski vještak/stručnjak kojeg je ovlastio sud ili ovlašteni/priznati stručnjak (2).

Mišljenja stručnjaka mogu se smatrati zadovoljavajućim dokazom kad je riječ o obrađenoj i neobrađenoj bjelokosti (npr. ako se ne može provesti forenzička analiza). Kad je riječ o antikvitetima od obrađene bjelokosti, starost se može odrediti na temelju stila rezbarenja i tehnika izrade. Mišljenja stručnjaka moraju biti propisno potkrijepljena i sadržavati objašnjenja o elementima stila, izrade itd. koji su uzeti u obzir i bili ključni za donošenje zaključka.

Ako prethodno opisani dokazi nisu dostupni, od podnositelja zahtjeva trebalo bi zatražiti da dostave druge vrste dokaza da su zakonito stekli bjelokost (vidjeti druge vrste dokaza u nastavku). Države članice trebale bi od podnositelja zahtjeva zatražiti da uz zahtjev priloži što više različitih vrsta dokaza.

Druge vrste dokaza kojima se može dokazati zakonito stjecanje predmeta (preporučuje se dostavljanje više vrsta dokaza):

| — | u slučaju „obrađenih primjeraka” koji sadržavaju bjelokost, isprava koju je izdao ovlašteni/priznati stručnjak, |
| --- | --- |

—

u slučaju „obrađenih primjeraka” koji sadržavaju bjelokost, isprava koju je izdao ovlašteni/priznati stručnjak,

| — | potvrda o plaćanju ili račun, ugovor o darovanju ili isprave o prijenosu nasljedstva, kao što je oporuka, |
| --- | --- |

—

potvrda o plaćanju ili račun, ugovor o darovanju ili isprave o prijenosu nasljedstva, kao što je oporuka,

| — | stare fotografije predmeta od bjelokosti (na kojima se nalazi datum ili prepoznatljiva osoba ili su fotografije snimljene na mjestu podrijetla), stara dozvola za lov (ili druge isprave koje se odnose na lov), isprave o osiguranju, pisma ili stari javni dokumenti (kao što su novinski članci i druga izvorna izvješća/publikacije kojima se dokazuje podrijetlo primjeraka), |
| --- | --- |

—

stare fotografije predmeta od bjelokosti (na kojima se nalazi datum ili prepoznatljiva osoba ili su fotografije snimljene na mjestu podrijetla), stara dozvola za lov (ili druge isprave koje se odnose na lov), isprave o osiguranju, pisma ili stari javni dokumenti (kao što su novinski članci i druga izvorna izvješća/publikacije kojima se dokazuje podrijetlo primjeraka),

| — | drugi popratni dokazi o zakonitom stjecanju, kao što je dokaz da je osoba koja je stekla primjerak radila ili služila na lokaciji na kojoj je bjelokost stečena (npr. u Africi) ili preslike putovnica s pečatima, |
| --- | --- |

—

drugi popratni dokazi o zakonitom stjecanju, kao što je dokaz da je osoba koja je stekla primjerak radila ili služila na lokaciji na kojoj je bjelokost stečena (npr. u Africi) ili preslike putovnica s pečatima,

| — | izjava/ovjerena izjava svjedoka ili potpisana izjava vlasnika. Države članice mogu zatražiti da podnositelj zahtjeva uz potvrdu priloži ovjerenu izjavu u kojoj navodi da je svjestan posljedica davanja neistinitih informacija. Uz izjavu/ovjerenu izjavu svjedoka trebalo bi priložiti i druge dokaze, kao što su fotografije ili potvrde o plaćanju/računi, |
| --- | --- |

—

izjava/ovjerena izjava svjedoka ili potpisana izjava vlasnika. Države članice mogu zatražiti da podnositelj zahtjeva uz potvrdu priloži ovjerenu izjavu u kojoj navodi da je svjestan posljedica davanja neistinitih informacija. Uz izjavu/ovjerenu izjavu svjedoka trebalo bi priložiti i druge dokaze, kao što su fotografije ili potvrde o plaćanju/računi,

| — | za obrađene primjerke ili glazbene instrumente koji su proizvedeni u EU-u, potvrda proizvođača ili stručnjaka da je instrument proizveden na državnom području države članice EU-a prije datuma navođenja na popisu CITES-a. |
| --- | --- |

—

za obrađene primjerke ili glazbene instrumente koji su proizvedeni u EU-u, potvrda proizvođača ili stručnjaka da je instrument proizveden na državnom području države članice EU-a prije datuma navođenja na popisu CITES-a.

Ako nakon pregleda dokaza koje je podnositelj zahtjeva dostavio uz svoj zahtjev za potvrdu o ponovnom izvozu ili potvrdu o trgovini unutar EU-a i dalje postoje sumnje u pogledu zakonitosti stjecanja bjelokosti, države članice mogu se posavjetovati s neovisnim stručnjakom ili zatražiti forenzičku analizu radi provjere starosti primjerka. U tom bi slučaju troškove trebao snositi podnositelj zahtjeva.

---

(1)  U smjernicama UNODC-a daje se pregled dostupnih laboratorijskih ispitivanja te se navode smjernice o uzorkovanju, uključujući popis opreme i materijala potrebnih za uzorkovanje bjelokosti (vidjeti UNODC (2014.) Guidelines on Methods and Procedures for Ivory Sampling and Laboratory Analysis (Smjernice o metodama i postupcima za uzorkovanje i laboratorijsku analizu bjelokosti). Ujedinjeni narodi, New York, posebno 14.2.2 Isotopes (14.2.2. Izotopi) (str. 30. i dalje i str. 46.), dostupno na https://www.unodc.org/documents/Wildlife/Guidelines Ivory.pdf).

Vidjeti i internetske stranice www.ivoryid.org

(2)  Ako se upotrebljava stručno mišljenje dražbovatelja, potrebno je pažljivo razmotriti mogućnost sukoba interesa.

---

PRILOG II.

Označivanje, registracija i drugi uvjeti za izdavanje potvrda

Na temelju prava EU-a nije obvezno trajno označivanje proizvoda od bjelokosti prije izdavanja potvrde o trgovini unutar EU-a, no neke države članice to zahtijevaju. Osim toga, države članice EU-a za neke proizvode od bjelokosti izdaju uvozne dozvole i potvrde o ponovnom izvozu samo ako su označeni. Vidjeti članak 64. stavak 1. točku (d) i članak 65. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 865/2006 te Rezoluciju CITES-a 10.10 (Rev. CoP 17), kojom se također potiče označivanje „cijelih kljova svih veličina i odrezanih komada bjelokosti dužine najmanje 20 cm i mase najmanje 1 kg”.

Stoga se preporučuje da države članice razmotre mogućnost trajnog označivanja:

| (i) | cijelih kljova svih veličina i |
| --- | --- |

(i)

cijelih kljova svih veličina i

| (ii) | odrezanih komada bjelokosti dužine najmanje 20 cm i mase najmanje 1 kg. |
| --- | --- |

(ii)

odrezanih komada bjelokosti dužine najmanje 20 cm i mase najmanje 1 kg.

Označivanje omogućuje povezivanje potvrde s konkretnim predmetima od bjelokosti te se tako poboljšava sljedivost predmeta u sustavu.

Preporučuje se da se predmeti označuju u skladu s Rezolucijom CITES-a 10.10 (Rev. CoP 17): „da se cijele kljove svih veličina i odrezani komadi bjelokosti dužine najmanje 20 cm i mase najmanje 1 kg označuju bušilom, neizbrisivom tintom ili nekom drugom trajnom metodom u skladu sa sljedećom formulom: dvoslovna ISO oznaka zemlje podrijetla, zadnje dvije znamenke godine/serijski broj godine/masa u kilogramima (npr. KE 00/127/14). Iako različite zemlje mogu imati različite sustave označivanja i navođenja serijskog broja i godine (npr. može biti riječ o godini upisa ili pronalaska), svi sustavi moraju omogućivati dobivanje jedinstvenog broja za svaki komad označene bjelokosti. Ako je riječ o cijeloj kljovi, taj broj treba se nalaziti na tamnom prstenu koji označuje mjesto na kojem kljova raste iz kože (eng. lip mark) i naglasiti bojom.”

U Rezoluciji se navodi da bi u oznaci trebala biti sadržana zemlja podrijetla, no ako zemlja podrijetla nije poznata, a oznaku stavlja država članica EU-a, oznaka bi trebala sadržavati ISO oznaku zemlje koja stavlja oznaku. Države članice mogu propisati da nositelj/vlasnik bjelokosti podmiruje troškove trajnog označivanja.

Nakon što je predmet trajno označen, oznaka, broj potvrde i sve relevantne informacije kao što su dužina, masa i status prije navođenja u Konvenciji unose se u elektroničku bazu podataka kako bi se olakšala buduća provjera.

Ako je moguće, ti podaci trebali bi se pohraniti na nacionalnoj razini. Ako su podaci pohranjeni na regionalnoj/lokalnoj razini, trebao bi postojati mehanizam za razmjenu informacija sa središnjim (nacionalnom) tijelom CITES-a ili mehanizam u okviru kojeg to tijelo može nadzirati informacije. Preporučuje se da se predmeti nakon označivanja fotografiraju i da se fotografije prilože evidenciji.

Države članice izvijestile su o problemima pri provjeri valjanosti potvrda o trgovini unutar EU-a, što otežava identifikaciju predmetnog primjerka (u slučaju neobrađenih kljova). Kako bi se taj problem riješio, državama članicama savjetuje se:

| — | da zahtijevaju fotografije primjeraka od bjelokosti (posebno kad je riječ o neobrađenim cijelim kljovama) i, ako to dopuštaju nacionalni sustavi, da osiguraju da su fotografije priložene predmetnoj potvrdi o trgovini unutar EU-a
  ili pričvršćene za nju. Fotografije je potrebno skenirati i priložiti evidenciji o izdanoj potvrdi.
  Značajke koje se mogu evidentirati (i koje mogu pomoći pri identifikaciji) uključuju:






  — | karakterističnu boju, |
| --- | --- | --- |

—

da zahtijevaju fotografije primjeraka od bjelokosti (posebno kad je riječ o neobrađenim cijelim kljovama) i, ako to dopuštaju nacionalni sustavi, da osiguraju da su fotografije priložene predmetnoj potvrdi o trgovini unutar EU-a

ili pričvršćene za nju. Fotografije je potrebno skenirati i priložiti evidenciji o izdanoj potvrdi.

Značajke koje se mogu evidentirati (i koje mogu pomoći pri identifikaciji) uključuju:

—

karakterističnu boju,

| — | pukotine ili druga oštećenja, |
| --- | --- |

—

pukotine ili druga oštećenja,

| — | zakrivljenost kljove, |
| --- | --- |

—

zakrivljenost kljove,

| — | bazu (npr. glatko odrezana ili nazubljena). |
| --- | --- |

—

bazu (npr. glatko odrezana ili nazubljena).

Korisno je imati fotografije cijele kljove i baze. Postoje li na kljovi urezi, trebalo bi priložiti i fotografiju na kojoj se vide detalji ureza i njihov položaj na kljovi. Fotografije bjelokosti za koju je izdana potvrda posebno su važne ako bjelokost nije označena,

| — | da na potvrdi navedu pojedinosti o načinu mjerenja mase i dužine predmeta od bjelokosti te opseg baze.
  Kad je riječ o masi, bitno je navesti vrijeme određivanja mase (je li masa predmeta izmjerena pri izdavanju potvrde ili je upisan stari podatak o masi) te uključuje li masa predmeta dodatke kljovi (kao što je pokrov preko baze ili dodatak za pričvršćivanje kljove na zid) koji su pri naknadnom vaganju možda uklonjeni.
  Kad je riječ o dužini, bitno je navesti je li kljova mjerena s vanjske ili unutarnje strane i je li riječ o dužini od vrha do baze (ili je kljova izmjerena na neki drugi način), |
| --- | --- |

—

da na potvrdi navedu pojedinosti o načinu mjerenja mase i dužine predmeta od bjelokosti te opseg baze.

Kad je riječ o masi, bitno je navesti vrijeme određivanja mase (je li masa predmeta izmjerena pri izdavanju potvrde ili je upisan stari podatak o masi) te uključuje li masa predmeta dodatke kljovi (kao što je pokrov preko baze ili dodatak za pričvršćivanje kljove na zid) koji su pri naknadnom vaganju možda uklonjeni.

Kad je riječ o dužini, bitno je navesti je li kljova mjerena s vanjske ili unutarnje strane i je li riječ o dužini od vrha do baze (ili je kljova izmjerena na neki drugi način),

| — | da evidentiraju broj predmeta i njihovu ukupnu masu (u kilogramima) (jer se veličina predmeta može znatno razlikovati). |
| --- | --- |

—

da evidentiraju broj predmeta i njihovu ukupnu masu (u kilogramima) (jer se veličina predmeta može znatno razlikovati).

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 30.12.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 528/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 528/36

---

Tečajna lista eura (1)

29. prosinca 2021.

(2021/C 528/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1303 |
| JPY | japanski jen | 129,97 |
| DKK | danska kruna | 7,4365 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84115 |
| SEK | švedska kruna | 10,2608 |
| CHF | švicarski franak | 1,0380 |
| ISK | islandska kruna | 147,40 |
| NOK | norveška kruna | 9,9883 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,958 |
| HUF | mađarska forinta | 370,22 |
| PLN | poljski zlot | 4,6037 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9499 |
| TRY | turska lira | 14,1525 |
| AUD | australski dolar | 1,5638 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4486 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8127 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6625 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5309 |
| KRW | južnokorejski von | 1 341,06 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,9471 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,1994 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5200 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 112,32 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7269 |
| PHP | filipinski pezo | 57,592 |
| RUB | ruski rubalj | 83,5863 |
| THB | tajlandski baht | 37,888 |
| BRL | brazilski real | 6,3824 |
| MXN | meksički pezo | 23,2544 |
| INR | indijska rupija | 84,3880 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1303

JPY

japanski jen

129,97

DKK

danska kruna

7,4365

GBP

funta sterlinga

0,84115

SEK

švedska kruna

10,2608

CHF

švicarski franak

1,0380

ISK

islandska kruna

147,40

NOK

norveška kruna

9,9883

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,958

HUF

mađarska forinta

370,22

PLN

poljski zlot

4,6037

RON

rumunjski novi leu

4,9499

TRY

turska lira

14,1525

AUD

australski dolar

1,5638

CAD

kanadski dolar

1,4486

HKD

hongkonški dolar

8,8127

NZD

novozelandski dolar

1,6625

SGD

singapurski dolar

1,5309

KRW

južnokorejski von

1 341,06

ZAR

južnoafrički rand

17,9471

CNY

kineski renminbi-juan

7,1994

HRK

hrvatska kuna

7,5200

IDR

indonezijska rupija

16 112,32

MYR

malezijski ringit

4,7269

PHP

filipinski pezo

57,592

RUB

ruski rubalj

83,5863

THB

tajlandski baht

37,888

BRL

brazilski real

6,3824

MXN

meksički pezo

23,2544

INR

indijska rupija

84,3880

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---