# Úradný vestník C 15/12.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 15 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6512. januára 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 15

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6512. januára 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2021 – 2022Schôdza 17. až 21. mája 2021PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2021 – 2022Schôdza 17. až 21. mája 2021PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 18. mája 2021 |
| 2022/C 15/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o preskúmaní Fondu solidarity Európskej únie (2020/2087(INI)) | 2 |
| 2022/C 15/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o zabezpečení plnenia cieľov týkajúcich sa povinnosti vylodiť úlovky podľa článku 15 spoločnej rybárskej politiky (2019/2177(INI)) | 9 |
| | Streda 19. mája 2021 |
| 2022/C 15/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 s odporúčaniami pre Komisiu o problémoch organizátorov športových podujatí v digitálnom prostredí (2020/2073(INL)) | 18 |
| 2022/C 15/04 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o umelej inteligencii vo vzdelávaní, v kultúre a audiovizuálnom sektore (2020/2017(INI)) | 28 |
| 2022/C 15/05 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre integráciu energetických systémov (2020/2241(INI)) | 45 |
| 2022/C 15/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre vodík (2020/2242(INI)) | 56 |
| 2022/C 15/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o ochrane ľudských práv a vonkajšej migračnej politike EÚ (2020/2116(INI)) | 70 |
| 2022/C 15/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o správach Komisie o Turecku za obdobie 2019 – 2020 (2019/2176(INI)) | 81 |
| 2022/C 15/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o správach Komisie o Čiernej Hore za obdobie 2019 – 2020 (2019/2173(INI)) | 100 |
| 2022/C 15/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o vplyve zmeny klímy na ľudské práva a úlohe ochrancov životného prostredia v tejto oblasti (2020/2134(INI)) | 111 |
| | Štvrtok 20. mája 2021 |
| 2022/C 15/11 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o zvrátení demografických trendov v regiónoch EÚ pomocou nástrojov politiky súdržnosti (2020/2039(INI)) | 125 |
| 2022/C 15/12 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o vplyve pravidiel EÚ na voľný pohyb pracovníkov a služieb: mobilita pracovnej sily v rámci EÚ ako nástroj na zosúladenie potrieb trhu práce a zručností (2020/2007(INI)) | 137 |
| 2022/C 15/13 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o urýchlení pokroku a riešení nerovností s cieľom vykoreniť do roku 2030 AIDS ako hrozbu pre verejné zdravie (2021/2604(RSP)) | 151 |
| 2022/C 15/14 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o vojnových zajatcoch po najnovšom konflikte medzi Arménskom a Azerbajdžanom (2021/2693(RSP)) | 156 |
| 2022/C 15/15 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o situácii na Haiti (2021/2694(RSP)) | 161 |
| 2022/C 15/16 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o situácii v Čade (2021/2695(RSP)) | 166 |
| 2022/C 15/17 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o odvetných čínskych sankciách proti subjektom EÚ a poslancom Európskeho parlamentu a národných parlamentov (2021/2644(RSP)) | 170 |
| 2022/C 15/18 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o rozsudku Súdneho dvora Európskej únie zo 16. júla 2020 – Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) – vec C-311/18 (2020/2789(RSP)) | 176 |
| 2022/C 15/19 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o práve Európskeho parlamentu na informácie o prebiehajúcom posudzovaní národných plánov obnovy a odolnosti (2021/2703(RSP)) | 184 |
| 2022/C 15/20 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o zodpovednosti spoločností za škody na životnom prostredí (2020/2027(INI)) | 186 |
| 2022/C 15/21 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o nových spôsoboch legálnej migrácie pracovnej sily (2020/2010(INI)) | 196 |
| 2022/C 15/22 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o formovaní digitálnej budúcnosti Európy: odstránenie prekážok fungovania jednotného digitálneho trhu a zlepšenie využívania umelej inteligencie pre európskych spotrebiteľov (2020/2216(INI)) | 204 |
| | Piatok 21. mája 2021 |
| 2022/C 15/23 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 21. mája 2021 o primeranej ochrane osobných údajov zo strany Spojeného kráľovstva (2021/2594(RSP)) | 218 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 18. mája 2021

2022/C 15/01

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o preskúmaní Fondu solidarity Európskej únie (2020/2087(INI))

2

2022/C 15/02

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o zabezpečení plnenia cieľov týkajúcich sa povinnosti vylodiť úlovky podľa článku 15 spoločnej rybárskej politiky (2019/2177(INI))

9

Streda 19. mája 2021

2022/C 15/03

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 s odporúčaniami pre Komisiu o problémoch organizátorov športových podujatí v digitálnom prostredí (2020/2073(INL))

18

2022/C 15/04

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o umelej inteligencii vo vzdelávaní, v kultúre a audiovizuálnom sektore (2020/2017(INI))

28

2022/C 15/05

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre integráciu energetických systémov (2020/2241(INI))

45

2022/C 15/06

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre vodík (2020/2242(INI))

56

2022/C 15/07

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o ochrane ľudských práv a vonkajšej migračnej politike EÚ (2020/2116(INI))

70

2022/C 15/08

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o správach Komisie o Turecku za obdobie 2019 – 2020 (2019/2176(INI))

81

2022/C 15/09

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o správach Komisie o Čiernej Hore za obdobie 2019 – 2020 (2019/2173(INI))

100

2022/C 15/10

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o vplyve zmeny klímy na ľudské práva a úlohe ochrancov životného prostredia v tejto oblasti (2020/2134(INI))

111

Štvrtok 20. mája 2021

2022/C 15/11

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o zvrátení demografických trendov v regiónoch EÚ pomocou nástrojov politiky súdržnosti (2020/2039(INI))

125

2022/C 15/12

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o vplyve pravidiel EÚ na voľný pohyb pracovníkov a služieb: mobilita pracovnej sily v rámci EÚ ako nástroj na zosúladenie potrieb trhu práce a zručností (2020/2007(INI))

137

2022/C 15/13

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o urýchlení pokroku a riešení nerovností s cieľom vykoreniť do roku 2030 AIDS ako hrozbu pre verejné zdravie (2021/2604(RSP))

151

2022/C 15/14

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o vojnových zajatcoch po najnovšom konflikte medzi Arménskom a Azerbajdžanom (2021/2693(RSP))

156

2022/C 15/15

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o situácii na Haiti (2021/2694(RSP))

161

2022/C 15/16

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o situácii v Čade (2021/2695(RSP))

166

2022/C 15/17

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o odvetných čínskych sankciách proti subjektom EÚ a poslancom Európskeho parlamentu a národných parlamentov (2021/2644(RSP))

170

2022/C 15/18

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o rozsudku Súdneho dvora Európskej únie zo 16. júla 2020 – Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) – vec C-311/18 (2020/2789(RSP))

176

2022/C 15/19

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o práve Európskeho parlamentu na informácie o prebiehajúcom posudzovaní národných plánov obnovy a odolnosti (2021/2703(RSP))

184

2022/C 15/20

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o zodpovednosti spoločností za škody na životnom prostredí (2020/2027(INI))

186

2022/C 15/21

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o nových spôsoboch legálnej migrácie pracovnej sily (2020/2010(INI))

196

2022/C 15/22

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o formovaní digitálnej budúcnosti Európy: odstránenie prekážok fungovania jednotného digitálneho trhu a zlepšenie využívania umelej inteligencie pre európskych spotrebiteľov (2020/2216(INI))

204

Piatok 21. mája 2021

2022/C 15/23

Uznesenie Európskeho parlamentu z 21. mája 2021 o primeranej ochrane osobných údajov zo strany Spojeného kráľovstva (2021/2594(RSP))

218

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Pondelok 17. mája 2021 |
| 2022/C 15/24 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program Pericles IV) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD)) | 228 |
| | Utorok 18. mája 2021 |
| 2022/C 15/25 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu na vymenovanie výkonného riaditeľa Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE)) | 229 |
| 2022/C 15/26 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu na vymenovanie predsedu Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE)) | 230 |
| 2022/C 15/27 | P9_TA(2021)0219Fond na spravodlivú transformáciu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2021 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/..., ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu | 231 |
| 2022/C 15/28 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu nariadenia Rady o rozšírení uplatňovania nariadenia (EÚ) 2021/..., ktorým sa zriaďuje výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program Pericles IV) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 331/2014, na nezúčastnené členské štáty (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP)) | 233 |
| 2022/C 15/29 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Kubánskou republikou podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) 1994 v súvislosti s úpravou koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE)) | 234 |
| 2022/C 15/30 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Európskej únie a jej členských štátov Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE)) | 235 |
| 2022/C 15/31 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Protokolu k Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej, na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii, v mene Európskej únie a jej členských štátov (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE)) | 236 |
| 2022/C 15/32 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí, v mene Európskej únie, Dohody medzi Európskou úniou, Spojenými štátmi americkými, Islandom a Nórskym kráľovstvom týkajúcej sa časových obmedzení dohôd o poskytovaní lietadiel s posádkou (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE)) | 237 |
| 2022/C 15/33 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o systéme dane octroi de mer vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch, ktorým sa mení rozhodnutie č. 940/2014/EÚ (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS)) | 238 |
| 2022/C 15/34 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o oslobodenia od dane pri dovoze a pri určitých dodaniach tovaru a poskytovaní služieb, ktoré sa týkajú opatrení Únie vo verejnom záujme (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS)) | 239 |
| 2022/C 15/35 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Estónska – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD)) | 240 |
| 2022/C 15/36 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Grécku a Francúzsku v súvislosti so živelnými pohromami a Albánsku, Belgicku, Česku, Čiernej Hore, Estónsku, Francúzsku, Grécku, Chorvátsku, Írsku, Lotyšsku, Litve, Luxembursku, Maďarsku, Nemecku, Portugalsku, Rakúsku, Rumunsku, Srbsku, Španielsku a Taliansku v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD)) | 244 |
| 2022/C 15/37 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 2/2021 na rozpočtový rok 2021 – financovanie reakcie na ochorenie COVID-19 a zahrnutie úprav a aktualizácií súvisiacich s konečným prijatím viacročného finančného rámca (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD)) | 247 |
| 2022/C 15/38 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie z 24. marca 2021, ktorým sa menia delegované nariadenia (EÚ) č. 1003/2013 a (EÚ) 2019/360, pokiaľ ide o ročné poplatky za dohľad, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje archívom obchodných údajov za rok 2021 (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA)) | 249 |
| 2022/C 15/39 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie z 25. marca 2021, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, v ktorých sa stanovujú kritériá na vymedzenie riadiacej zodpovednosti, kontrolných funkcií, významných obchodných útvarov a významného vplyvu na rizikový profil významného obchodného útvaru, ako aj kritériá na identifikáciu zamestnancov alebo kategórií zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú vplyv na rizikový profil inštitúcie, ktorý je rovnako významný ako vplyv zamestnancov alebo kategórií zamestnancov uvedených v článku 92 ods. 3 uvedenej smernice (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA)) | 251 |
| 2022/C 15/40 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú nariadenia (EÚ) 2018/1475 a (EÚ) č. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD)) | 253 |
| 2022/C 15/41 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD)) | 255 |
| | Streda 19. mája 2021 |
| 2022/C 15/42 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie 2008/376/ES o prijatí výskumného programu Výskumného fondu pre uhlie a oceľ a o viacročných technických pokynoch pre tento program (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE)) | 257 |
| 2022/C 15/43 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD)) | 267 |
| 2022/C 15/44 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD)) | 269 |
| 2022/C 15/45 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Fiscalis pre spoluprácu v oblasti zdaňovania a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD)) | 270 |
| | Štvrtok 20. mája 2021 |
| 2022/C 15/46 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 20. mája 2021 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) | 272 |
| 2022/C 15/47 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 168/2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (COM(2020)0225) – (2020/0112R(APP)) | 290 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Pondelok 17. mája 2021

2022/C 15/24

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program Pericles IV) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

228

Utorok 18. mája 2021

2022/C 15/25

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu na vymenovanie výkonného riaditeľa Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

229

2022/C 15/26

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu na vymenovanie predsedu Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

230

2022/C 15/27

P9_TA(2021)0219Fond na spravodlivú transformáciu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))P9_TC1-COD(2020)0006Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2021 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/..., ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu

231

2022/C 15/28

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu nariadenia Rady o rozšírení uplatňovania nariadenia (EÚ) 2021/..., ktorým sa zriaďuje výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program Pericles IV) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 331/2014, na nezúčastnené členské štáty (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

233

2022/C 15/29

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Kubánskou republikou podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) 1994 v súvislosti s úpravou koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

234

2022/C 15/30

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Európskej únie a jej členských štátov Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

235

2022/C 15/31

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Protokolu k Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej, na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii, v mene Európskej únie a jej členských štátov (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

236

2022/C 15/32

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí, v mene Európskej únie, Dohody medzi Európskou úniou, Spojenými štátmi americkými, Islandom a Nórskym kráľovstvom týkajúcej sa časových obmedzení dohôd o poskytovaní lietadiel s posádkou (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

237

2022/C 15/33

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o systéme dane octroi de mer vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch, ktorým sa mení rozhodnutie č. 940/2014/EÚ (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

238

2022/C 15/34

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o oslobodenia od dane pri dovoze a pri určitých dodaniach tovaru a poskytovaní služieb, ktoré sa týkajú opatrení Únie vo verejnom záujme (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

239

2022/C 15/35

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Estónska – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

240

2022/C 15/36

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Grécku a Francúzsku v súvislosti so živelnými pohromami a Albánsku, Belgicku, Česku, Čiernej Hore, Estónsku, Francúzsku, Grécku, Chorvátsku, Írsku, Lotyšsku, Litve, Luxembursku, Maďarsku, Nemecku, Portugalsku, Rakúsku, Rumunsku, Srbsku, Španielsku a Taliansku v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

244

2022/C 15/37

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 2/2021 na rozpočtový rok 2021 – financovanie reakcie na ochorenie COVID-19 a zahrnutie úprav a aktualizácií súvisiacich s konečným prijatím viacročného finančného rámca (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

247

2022/C 15/38

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie z 24. marca 2021, ktorým sa menia delegované nariadenia (EÚ) č. 1003/2013 a (EÚ) 2019/360, pokiaľ ide o ročné poplatky za dohľad, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje archívom obchodných údajov za rok 2021 (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

249

2022/C 15/39

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie z 25. marca 2021, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, v ktorých sa stanovujú kritériá na vymedzenie riadiacej zodpovednosti, kontrolných funkcií, významných obchodných útvarov a významného vplyvu na rizikový profil významného obchodného útvaru, ako aj kritériá na identifikáciu zamestnancov alebo kategórií zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú vplyv na rizikový profil inštitúcie, ktorý je rovnako významný ako vplyv zamestnancov alebo kategórií zamestnancov uvedených v článku 92 ods. 3 uvedenej smernice (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

251

2022/C 15/40

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú nariadenia (EÚ) 2018/1475 a (EÚ) č. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

253

2022/C 15/41

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

255

Streda 19. mája 2021

2022/C 15/42

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie 2008/376/ES o prijatí výskumného programu Výskumného fondu pre uhlie a oceľ a o viacročných technických pokynoch pre tento program (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

257

2022/C 15/43

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

267

2022/C 15/44

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

269

2022/C 15/45

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Fiscalis pre spoluprácu v oblasti zdaňovania a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

270

Štvrtok 20. mája 2021

2022/C 15/46

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 20. mája 2021 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD))

272

2022/C 15/47

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 168/2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (COM(2020)0225) – (2020/0112R(APP))

290

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

12.1.2022

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2021 – 2022

Schôdza 17. až 21. mája 2021

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 18. mája 2021

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/2

---

P9_TA(2021)0220

Preskúmanie Fondu solidarity Európskej únie

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o preskúmaní Fondu solidarity Európskej únie (2020/2087(INI))

(2022/C 15/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 174 a 175, článok 212 ods. 2 a článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 174 a 175, článok 212 ods. 2 a článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (1) (ďalej len „nariadenie FSEÚ“) a jeho následné zmeny z 15. mája 2014 a 20. marca 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (1) (ďalej len „nariadenie FSEÚ“) a jeho následné zmeny z 15. mája 2014 a 20. marca 2020,

| — | so zreteľom na všetky správy uverejnené Medzivládnym panelom o zmene klímy, a najmä na jeho správu z 31. marca 2014 s názvom Zmena klímy 2014: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všetky správy uverejnené Medzivládnym panelom o zmene klímy, a najmä na jeho správu z 31. marca 2014 s názvom Zmena klímy 2014: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu podpísanú 22. apríla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu podpísanú 22. apríla 2016,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2013 o Fonde solidarity Európskej únie, vykonávaní a uplatňovaní (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2013 o Fonde solidarity Európskej únie, vykonávaní a uplatňovaní (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. decembra 2016 s názvom Fond solidarity Európskej únie: hodnotenie (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. decembra 2016 s názvom Fond solidarity Európskej únie: hodnotenie (3),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 15. mája 2019 s názvom Hodnotenie Fondu solidarity Európskej únie za roky 2002 – 2017 (SWD(2019)0186), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 15. mája 2019 s názvom Hodnotenie Fondu solidarity Európskej únie za roky 2002 – 2017 (SWD(2019)0186),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/461 z 30. marca 2020, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 s cieľom poskytnúť finančnú pomoc členským štátom a krajinám rokujúcim o pristúpení k Únii, ktoré sú vážne postihnuté závažným ohrozením verejného zdravia (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/461 z 30. marca 2020, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 s cieľom poskytnúť finančnú pomoc členským štátom a krajinám rokujúcim o pristúpení k Únii, ktoré sú vážne postihnuté závažným ohrozením verejného zdravia (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (5),

| — | so zreteľom na pozičný dokument Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 25. marca 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 s cieľom poskytnúť finančnú pomoc členským štátom a krajinám rokujúcim o pristúpení k Únii, ktoré sú vážne postihnuté závažným ohrozením verejného zdravia (COM(2020)0114), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozičný dokument Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 25. marca 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 s cieľom poskytnúť finančnú pomoc členským štátom a krajinám rokujúcim o pristúpení k Únii, ktoré sú vážne postihnuté závažným ohrozením verejného zdravia (COM(2020)0114),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie o Európskom ekologickom dohovore (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie o Európskom ekologickom dohovore (COM(2019)0640),

| — | zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozpočet, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozpočet,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0052/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0052/2021),

| A. | keďže Fond solidarity Európskej únie (ďalej len „FSEÚ“) zriadený nariadením FSEÚ, vytvorený po veľkých povodniach, ktoré postihli strednú Európu v roku 2002, poskytuje finančnú pomoc členským štátom a pristupujúcim krajinám postihnutým závažnými alebo regionálnymi prírodnými katastrofami alebo závažnými ohrozeniami verejného zdravia; keďže FSEÚ predstavuje skutočnú pridanú hodnotu EÚ a konkrétny prejav vôle solidarity voči obyvateľstvu regiónov EÚ postihnutých takýmito pohromami; |
| --- | --- |

A.

keďže Fond solidarity Európskej únie (ďalej len „FSEÚ“) zriadený nariadením FSEÚ, vytvorený po veľkých povodniach, ktoré postihli strednú Európu v roku 2002, poskytuje finančnú pomoc členským štátom a pristupujúcim krajinám postihnutým závažnými alebo regionálnymi prírodnými katastrofami alebo závažnými ohrozeniami verejného zdravia; keďže FSEÚ predstavuje skutočnú pridanú hodnotu EÚ a konkrétny prejav vôle solidarity voči obyvateľstvu regiónov EÚ postihnutých takýmito pohromami;

| B. | keďže vo svojom uznesení zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom Európsky parlament pripomenul, že solidarita medzi členskými štátmi nie je možnosťou, ale záväzkom vyplývajúcim okrem iného z článkov 2 a 21 Zmluvy o Európskej únii a že je pilierom našich európskych hodnôt stanovených v článku 3 uvedenej zmluvy; keďže v tom istom uznesení Európsky parlament naliehavo vyzýva Komisiu, aby posilnila všetky zložky svojho krízového riadenia a mechanizmov reakcie na katastrofy; |
| --- | --- |

B.

keďže vo svojom uznesení zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom Európsky parlament pripomenul, že solidarita medzi členskými štátmi nie je možnosťou, ale záväzkom vyplývajúcim okrem iného z článkov 2 a 21 Zmluvy o Európskej únii a že je pilierom našich európskych hodnôt stanovených v článku 3 uvedenej zmluvy; keďže v tom istom uznesení Európsky parlament naliehavo vyzýva Komisiu, aby posilnila všetky zložky svojho krízového riadenia a mechanizmov reakcie na katastrofy;

| C. | keďže so záujmom berie na vedomie, že podľa nedávneho prieskumu verejnej mienky dve tretiny európskych občanov si myslia, že Európska únia by mala mať viac právomocí na riešenie neočakávaných kríz, ako je napríklad kríza v súvislosti s ochorením COVID-19, a viac ako polovica sa domnieva, že EÚ by mala mať viac finančných prostriedkov na riešenie týchto kríz (6); keďže súčasná zdravotná kríza má veľmi významný ľudský rozmer a EÚ a členské štáty by preto mali konať v duchu solidarity; |
| --- | --- |

C.

keďže so záujmom berie na vedomie, že podľa nedávneho prieskumu verejnej mienky dve tretiny európskych občanov si myslia, že Európska únia by mala mať viac právomocí na riešenie neočakávaných kríz, ako je napríklad kríza v súvislosti s ochorením COVID-19, a viac ako polovica sa domnieva, že EÚ by mala mať viac finančných prostriedkov na riešenie týchto kríz (6); keďže súčasná zdravotná kríza má veľmi významný ľudský rozmer a EÚ a členské štáty by preto mali konať v duchu solidarity;

| D. | keďže doteraz sa pomoc z FSEÚ poskytla pri približne stovke živelných pohrôm v 23 členských štátoch a jednej pristupujúcej krajine v celkovej výške 6,6 miliardy EUR (7); |
| --- | --- |

D.

keďže doteraz sa pomoc z FSEÚ poskytla pri približne stovke živelných pohrôm v 23 členských štátoch a jednej pristupujúcej krajine v celkovej výške 6,6 miliardy EUR (7);

| E. | keďže v rokoch 2017 a 2018 povodňové katastrofy tvorili približne dve tretiny všetkých žiadostí v rámci FSEÚ, aj keď obdobie ohlasovania bolo poznačené aj silnými búrkami, lesnými požiarmi a zemetraseniami; |
| --- | --- |

E.

keďže v rokoch 2017 a 2018 povodňové katastrofy tvorili približne dve tretiny všetkých žiadostí v rámci FSEÚ, aj keď obdobie ohlasovania bolo poznačené aj silnými búrkami, lesnými požiarmi a zemetraseniami;

| F. | keďže berie na vedomie užitočnosť FSEÚ zdôraznenú v hodnotení Komisie, najmä pokiaľ ide o zmiernenie zaťaženia všetkých vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, ktoré spočíva v podpore úsilia o obnovu po závažných národných alebo regionálnych živelných pohromách alebo závažných ohrozeniach verejného zdravia, ako je vymedzené v nariadení FSEÚ (v znení zmien); |
| --- | --- |

F.

keďže berie na vedomie užitočnosť FSEÚ zdôraznenú v hodnotení Komisie, najmä pokiaľ ide o zmiernenie zaťaženia všetkých vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, ktoré spočíva v podpore úsilia o obnovu po závažných národných alebo regionálnych živelných pohromách alebo závažných ohrozeniach verejného zdravia, ako je vymedzené v nariadení FSEÚ (v znení zmien);

| G. | keďže regulačný rámec FSEÚ bol v roku 2014 zrevidovaný prostredníctvom pozmeňujúceho nariadenia (EÚ) č. 661/2014 (8), najmä s cieľom zjednodušiť postupy, skrátiť lehotu na odpoveď po predložení žiadostí, objasniť kritériá pre oprávnenosť žiadostí o pomoc v prípade regionálnych katastrof, predĺžiť obdobie vykonávania a zaviesť zálohové platby, ako to Európsky parlament požadoval pri rôznych príležitostiach; keďže prostredníctvom zmeny nariadenia z marca 2020 sa dosiahol ďalší pokrok, najmä pokiaľ ide o zvýšenie úrovne zálohových platieb a zjednodušenie procesu prideľovania prostriedkov z FSEÚ; |
| --- | --- |

G.

keďže regulačný rámec FSEÚ bol v roku 2014 zrevidovaný prostredníctvom pozmeňujúceho nariadenia (EÚ) č. 661/2014 (8), najmä s cieľom zjednodušiť postupy, skrátiť lehotu na odpoveď po predložení žiadostí, objasniť kritériá pre oprávnenosť žiadostí o pomoc v prípade regionálnych katastrof, predĺžiť obdobie vykonávania a zaviesť zálohové platby, ako to Európsky parlament požadoval pri rôznych príležitostiach; keďže prostredníctvom zmeny nariadenia z marca 2020 sa dosiahol ďalší pokrok, najmä pokiaľ ide o zvýšenie úrovne zálohových platieb a zjednodušenie procesu prideľovania prostriedkov z FSEÚ;

| H. | keďže miera schvaľovania žiadostí o pomoc pri závažných katastrofách je 100 %, zatiaľ čo miera schvaľovania žiadostí v prípade regionálnych katastrof, najbežnejšej kategórie, sa po revízii nariadenia o FSEÚ v roku 2014 zvýšila z 32 % na 85 %; |
| --- | --- |

H.

keďže miera schvaľovania žiadostí o pomoc pri závažných katastrofách je 100 %, zatiaľ čo miera schvaľovania žiadostí v prípade regionálnych katastrof, najbežnejšej kategórie, sa po revízii nariadenia o FSEÚ v roku 2014 zvýšila z 32 % na 85 %;

| I. | keďže reforma nariadenia v roku 2014 prispela k predĺženiu časového rámca na prípravu a predloženie žiadosti o finančný príspevok z FSEÚ z 10 na 12 týždňov, ale podstatná časť prípadov si stále vyžaduje aktualizácie, čo vedie k oneskoreniam v prístupe ku grantom; keďže z tohto dôvodu by Komisiu mala poskytnúť zjednodušené usmernenia k požiadavkám na podávanie žiadostí, a tým znížiť administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

I.

keďže reforma nariadenia v roku 2014 prispela k predĺženiu časového rámca na prípravu a predloženie žiadosti o finančný príspevok z FSEÚ z 10 na 12 týždňov, ale podstatná časť prípadov si stále vyžaduje aktualizácie, čo vedie k oneskoreniam v prístupe ku grantom; keďže z tohto dôvodu by Komisiu mala poskytnúť zjednodušené usmernenia k požiadavkám na podávanie žiadostí, a tým znížiť administratívnu záťaž;

| J. | keďže čas potrebný na poskytnutie plnej výšky grantu by sa mohol ešte viac skrátiť, aby sa uspokojila naliehavá potreba solidarity EÚ; |
| --- | --- |

J.

keďže čas potrebný na poskytnutie plnej výšky grantu by sa mohol ešte viac skrátiť, aby sa uspokojila naliehavá potreba solidarity EÚ;

| K. | keďže pomoc z FSEÚ sa vzťahuje len na obnovu pôvodného stavu infraštruktúry a zariadení v oblasti energetiky, vody a odpadových vôd, telekomunikácií, dopravy, zdravotníctva a vzdelávania, a nie dodatočné náklady vyplývajúce z budovania infraštruktúr odolnejších proti katastrofám a poskytujúcich väčšiu odolnosť voči zmene klímy, ako sa odporúča v Európskej zelenej dohode, ktoré majú financovať prijímajúce štáty z vlastných zdrojov a z iných fondov Únie, ako sú Európsky fond regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“) a Kohézny fond; |
| --- | --- |

K.

keďže pomoc z FSEÚ sa vzťahuje len na obnovu pôvodného stavu infraštruktúry a zariadení v oblasti energetiky, vody a odpadových vôd, telekomunikácií, dopravy, zdravotníctva a vzdelávania, a nie dodatočné náklady vyplývajúce z budovania infraštruktúr odolnejších proti katastrofám a poskytujúcich väčšiu odolnosť voči zmene klímy, ako sa odporúča v Európskej zelenej dohode, ktoré majú financovať prijímajúce štáty z vlastných zdrojov a z iných fondov Únie, ako sú Európsky fond regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“) a Kohézny fond;

| L. | keďže so záujmom berie na vedomie, že ako dokazuje kríza spôsobená ochorením COVID-19 je potrebná vyššia úroveň súčinnosti medzi nástrojmi politiky súdržnosti a FSEÚ; keďže uznáva, že FSEÚ bol vytvorený, aby zabezpečil krátkodobé a strednodobé odpovede na živelné pohromy, zatiaľ čo cieľom politiky súdržnosti (EFRR a Kohézny fond) je dlhodobejšie plánovanie a investície do civilnej ochrany, infraštruktúry na účely prevencie a riadenia rizík, a tým prispievať k cieľom Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

L.

keďže so záujmom berie na vedomie, že ako dokazuje kríza spôsobená ochorením COVID-19 je potrebná vyššia úroveň súčinnosti medzi nástrojmi politiky súdržnosti a FSEÚ; keďže uznáva, že FSEÚ bol vytvorený, aby zabezpečil krátkodobé a strednodobé odpovede na živelné pohromy, zatiaľ čo cieľom politiky súdržnosti (EFRR a Kohézny fond) je dlhodobejšie plánovanie a investície do civilnej ochrany, infraštruktúry na účely prevencie a riadenia rizík, a tým prispievať k cieľom Európskej zelenej dohody;

| M. | keďže víta návrh Komisie rozšíriť rozsah pôsobnosti FSEÚ tak, aby zahŕňal závažné ohrozenia verejného zdravia, a následné nadobudnutie účinnosti nariadenia (EÚ) 2020/461; |
| --- | --- |

M.

keďže víta návrh Komisie rozšíriť rozsah pôsobnosti FSEÚ tak, aby zahŕňal závažné ohrozenia verejného zdravia, a následné nadobudnutie účinnosti nariadenia (EÚ) 2020/461;

| N. | keďže prírodné katastrofy sa pravdepodobne zintenzívnia a znásobia v dôsledku zmeny klímy; keďže preto zdôrazňuje užitočnosť rozpočtového mechanizmu s dynamickým prideľovaním zavedeného v roku 2014, čo umožnilo FSEÚ okrem iného poskytnúť rekordnú podporu vo výške 1,2 miliardy EUR počas zemetrasení v Taliansku v rokoch 2016 a 2017; |
| --- | --- |

N.

keďže prírodné katastrofy sa pravdepodobne zintenzívnia a znásobia v dôsledku zmeny klímy; keďže preto zdôrazňuje užitočnosť rozpočtového mechanizmu s dynamickým prideľovaním zavedeného v roku 2014, čo umožnilo FSEÚ okrem iného poskytnúť rekordnú podporu vo výške 1,2 miliardy EUR počas zemetrasení v Taliansku v rokoch 2016 a 2017;

| O. | keďže podľa článku 7 nariadenia o FSEÚ by operácie financované z fondu mali byť v súlade s ustanoveniami ZFEÚ a nástrojmi prijatými na jej základe, s politikami a opatreniami EÚ, najmä v oblasti ochrany životného prostredia, prevencie a riadenia rizík živelných pohrôm, adaptácie na zmenu klímy, prípadne vrátane ekosystémových prístupov; |
| --- | --- |

O.

keďže podľa článku 7 nariadenia o FSEÚ by operácie financované z fondu mali byť v súlade s ustanoveniami ZFEÚ a nástrojmi prijatými na jej základe, s politikami a opatreniami EÚ, najmä v oblasti ochrany životného prostredia, prevencie a riadenia rizík živelných pohrôm, adaptácie na zmenu klímy, prípadne vrátane ekosystémových prístupov;

| P. | keďže v novom viacročnom finančnom rámci (ďalej len „VFR“) sa stanovuje nový rozpočtový balík nazývaný rezerva na solidaritu a núdzovú pomoc (ďalej len „SEAR“), v ktorom sa spája FSEÚ a rezerva na núdzovú pomoc a ktorý má reagovať na jednej strane na núdzové situácie vyplývajúce zo závažných katastrof v členských štátoch alebo v pristupujúcich krajinách (FSEÚ) a na druhej strane na konkrétne naliehavé potreby v EÚ alebo v tretích krajinách, najmä v prípade humanitárnych kríz (rezerva na núdzovú pomoc); |
| --- | --- |

P.

keďže v novom viacročnom finančnom rámci (ďalej len „VFR“) sa stanovuje nový rozpočtový balík nazývaný rezerva na solidaritu a núdzovú pomoc (ďalej len „SEAR“), v ktorom sa spája FSEÚ a rezerva na núdzovú pomoc a ktorý má reagovať na jednej strane na núdzové situácie vyplývajúce zo závažných katastrof v členských štátoch alebo v pristupujúcich krajinách (FSEÚ) a na druhej strane na konkrétne naliehavé potreby v EÚ alebo v tretích krajinách, najmä v prípade humanitárnych kríz (rezerva na núdzovú pomoc);

| Q. | keďže, ako sa uznáva v článku 349 ZFEÚ, zložitá situácia v oblasti klímy je jedným z pretrvávajúcich faktorov, ktoré vážne bránia rozvoju najvzdialenejších regiónov; keďže by sa preto mali prijať osobitné opatrenia, ktorými sa ustanovia podmienky uplatňovania zmlúv vrátane spoločných politík; |
| --- | --- |

Q.

keďže, ako sa uznáva v článku 349 ZFEÚ, zložitá situácia v oblasti klímy je jedným z pretrvávajúcich faktorov, ktoré vážne bránia rozvoju najvzdialenejších regiónov; keďže by sa preto mali prijať osobitné opatrenia, ktorými sa ustanovia podmienky uplatňovania zmlúv vrátane spoločných politík;

| R. | keďže osobitná pozornosť by sa mala venovať najvzdialenejším regiónom, ostrovom, horským regiónom, riedko osídleným regiónom a všetkým oblastiam, ktorým obzvlášť hrozí riziko živelných pohrôm; |
| --- | --- |

R.

keďže osobitná pozornosť by sa mala venovať najvzdialenejším regiónom, ostrovom, horským regiónom, riedko osídleným regiónom a všetkým oblastiam, ktorým obzvlášť hrozí riziko živelných pohrôm;

| S. | keďže vyjadruje poľutovanie nad tým, že nariadenie o FSEÚ v súčasnosti neumožňuje podávať žiadosti o pomoc na cezhraničnom základe, hoci určité oblasti, ktoré sú obzvlášť zraniteľné voči živelným pohromám, ako napríklad horské oblasti, sú často cezhraničné; |
| --- | --- |

S.

keďže vyjadruje poľutovanie nad tým, že nariadenie o FSEÚ v súčasnosti neumožňuje podávať žiadosti o pomoc na cezhraničnom základe, hoci určité oblasti, ktoré sú obzvlášť zraniteľné voči živelným pohromám, ako napríklad horské oblasti, sú často cezhraničné;

1.

vyjadruje znepokojenie nad tým, že extrémne poveternostné javy a živelné pohromy sa budú so zmenou klímy iba znásobovať a zintenzívňovať; domnieva sa, že investovanie do prevencie a zmierňovania zmeny klímy v súlade s Európskou zelenou dohodou je mimoriadne dôležité; zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty vyvinuli ďalšie úsilie o investovanie do opatrení na zmiernenie vplyvu zmeny klímy, majúc na pamäti, že mnohé živelné pohromy sú priamym dôsledkom ľudskej činnosti a že povodne, zemetrasenia, lesné požiare, suchá a iné prírodné katastrofy sa môžu vymknúť spod kontroly, čo si vyžaduje prijatie primeraných opatrení;

2.

poznamenáva, že FSEÚ je jedným z najkonkrétnejších prejavov solidarity EÚ a že všetci občania EÚ očakávajú, že sa prejaví v prípade pohrôm alebo vážnych ohrození verejného zdravia;

3.

so znepokojením zdôrazňuje, že v posledných rokoch boli Európania vystavení mnohým pohromám, ktoré zničili ľudské životy, majetok, životné prostredie a kultúrne dedičstvo;

4.

upozorňuje na skutočnosť, že v súčasnosti pravidelne dochádza k závažným a regionálnym živelným pohromám s nedávnymi príkladmi vrátane pandémie ochorenia COVID-19, ktorá silno ovplyvňuje životy všetkých Európanov a európske hospodárstvo, lesných požiarov, ktoré sa vyskytli na celom kontinente, a to aj na neobvyklých miestach, ako je Arktída, a série silných zemetrasení, ktoré otriasli Európou, spôsobili stovky úmrtí a škody v hodnote 22 miliárd EUR, najmä v Taliansku v rokoch 2016 – 2017, ako aj v Chorvátsku v marci 2020 a decembri 2020; pripomína tiež, že búrky, extrémne dažde a záplavy spôsobili značné škody v mnohých mestách a údoliach a že čoraz silnejšie hurikány spustošili najvzdialenejšie regióny, napríklad hurikán Irma v roku 2017 na Svätom Martine a hurikán Lorenzo v roku 2019 na Azorských ostrovoch, ktoré boli obzvlášť ničivé; v tejto súvislosti pripomína, že zraniteľné územia, ako sú ostrovy a horské, riedko osídlené a najvzdialenejšie regióny, sú často najviac postihnuté dôsledkami zmeny klímy;

5.

pripomína, že je nevyhnutné smerovať pomoc a finančné prostriedky čo najrýchlejšie do postihnutých regiónov, a zdôrazňuje, že súčinnosť medzi FSEÚ a mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany, časťou EFRR venovanou adaptácii na zmenu klímy a programami územnej spolupráce je nevyhnutná pre vytvorenie komplexného systému reakcie a odolnosti; vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojej práci na usmerneniach na zjednodušené využívanie FSEÚ s cieľom uľahčiť opatrenia vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov; trvá na tom, že je potrebné pružne a v plnom rozsahu využívať okrem iného súčinnosť medzi FSEÚ a uvedenými finančnými nástrojmi; pripomína, že v správe o vykonávaní každej prijímajúcej krajiny by sa mali podrobne uvádzať preventívne opatrenia – vrátane využívania štrukturálnych fondov EÚ – prijaté alebo navrhnuté s cieľom obmedziť budúce škody a v čo najväčšej miere zabrániť opakovaniu podobných živelných pohrôm;

6.

pripomína, že podľa Úradu OSN pre znižovanie rizika katastrof bolo za posledných dvadsať rokov (2000 – 2019) na celom svete 7 348 veľkých živelných pohrôm, ktoré si vyžiadali 1,23 milióna životov, postihli 4,2 miliardy ľudí a viedli k celosvetovým hospodárskym stratám vo výške 2,97 bilióna USD;

7.

pripomína, že podľa Európskej environmentálnej agentúry (EEA) extrémne javy súvisiace s klímou spôsobili v rokoch 1980 až 2019 v členských štátoch EHP hospodárske straty v celkovej výške 446 miliárd EUR;

8.

zastáva názor, že závažné a regionálne živelné pohromy a závažné ohrozenia verejného zdravia majú výraznejšie hospodárske a sociálne dôsledky na najmenej rozvinutých a najzraniteľnejších územiach, napríklad na ostrovoch, v horských oblastiach a riedko osídlených regiónoch, a preto by sa v rámci FSEÚ mali na týchto územiach prijať vhodnejšie opatrenia;

Zvládanie katastrof, posudzovanie škôd a zjednodušenie postupov

Zvládanie katastrof, posudzovanie škôd a zjednodušenie postupov

| 9. | berie na vedomie rôzne druhy rizík katastrof, ktorým EÚ čelí, a zdôrazňuje, že závažnosť niektorých prírodných katastrof nie je určovaná výlučne zmenou klímy, ale v niektorých prípadoch je ovplyvnená faktormi spôsobenými človekom vrátane neopatrného priestorového plánovania; považuje za zásadné investovať do prevencie a riadenia rizika katastrof v EÚ vybudovaním preventívnej infraštruktúry; v tejto súvislosti odporúča, aby členské štáty spolu s Komisiou zaviedli plány prevencie a riadenia katastrof, ktoré umožnia presné a rýchle vyhodnotenie škôd; zdôrazňuje, že FSEÚ má byť okamžite uplatniteľný nástroj, ktorý EÚ môže sprístupniť národným, regionálnym a miestnym orgánom; |
| --- | --- |

9.

berie na vedomie rôzne druhy rizík katastrof, ktorým EÚ čelí, a zdôrazňuje, že závažnosť niektorých prírodných katastrof nie je určovaná výlučne zmenou klímy, ale v niektorých prípadoch je ovplyvnená faktormi spôsobenými človekom vrátane neopatrného priestorového plánovania; považuje za zásadné investovať do prevencie a riadenia rizika katastrof v EÚ vybudovaním preventívnej infraštruktúry; v tejto súvislosti odporúča, aby členské štáty spolu s Komisiou zaviedli plány prevencie a riadenia katastrof, ktoré umožnia presné a rýchle vyhodnotenie škôd; zdôrazňuje, že FSEÚ má byť okamžite uplatniteľný nástroj, ktorý EÚ môže sprístupniť národným, regionálnym a miestnym orgánom;

| 10. | vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s budúcou reformou FSEÚ pokračovala vo svojej práci na zjednodušení a urýchlení postupu podávania žiadostí pre členské štáty, napríklad tým, že bude venovať osobitnú pozornosť zjednodušeniu žiadostí o aktiváciu FSEÚ vo viacerých regiónoch v súvislosti s cezhraničnými katastrofami, aby sa zabezpečila rýchlejšia reakcia na zvyšovanie intenzity závažných a regionálnych prírodných katastrof a závažných ohrození verejného zdravia; |
| --- | --- |

10.

vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s budúcou reformou FSEÚ pokračovala vo svojej práci na zjednodušení a urýchlení postupu podávania žiadostí pre členské štáty, napríklad tým, že bude venovať osobitnú pozornosť zjednodušeniu žiadostí o aktiváciu FSEÚ vo viacerých regiónoch v súvislosti s cezhraničnými katastrofami, aby sa zabezpečila rýchlejšia reakcia na zvyšovanie intenzity závažných a regionálnych prírodných katastrof a závažných ohrození verejného zdravia;

| 11. | domnieva sa, že zmena klímy a zvyšovanie sa intenzity živelných pohrôm čoraz viac zvyšujú zraniteľnosť území a regiónov; vyzýva preto Komisiu, aby zvážila revíziu FSEÚ s cieľom lepšie zohľadniť katastrofy regionálneho rozsahu; okrem toho zdôrazňuje úlohu operačných programov EFRR v súčinnosti s programami rozvoja vidieka pri prevencii a zmierňovaní rizík, ako sú tektonické a hydrogeologické riziká; navyše uznáva, že suchá boli počas revízie v roku 2014 zahrnuté do rozsahu pôsobnosti nariadenia o FSEÚ, ale poznamenáva, že predstavujú opakujúcu sa črtu vývoja klímy v EÚ a že ich hospodársky vplyv je ťažké posúdiť; vyzýva Komisiu, aby posúdila konkrétne vplyvy sucha a primerane ich riešila v kontexte budúcej reformy FSEÚ; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že zmena klímy a zvyšovanie sa intenzity živelných pohrôm čoraz viac zvyšujú zraniteľnosť území a regiónov; vyzýva preto Komisiu, aby zvážila revíziu FSEÚ s cieľom lepšie zohľadniť katastrofy regionálneho rozsahu; okrem toho zdôrazňuje úlohu operačných programov EFRR v súčinnosti s programami rozvoja vidieka pri prevencii a zmierňovaní rizík, ako sú tektonické a hydrogeologické riziká; navyše uznáva, že suchá boli počas revízie v roku 2014 zahrnuté do rozsahu pôsobnosti nariadenia o FSEÚ, ale poznamenáva, že predstavujú opakujúcu sa črtu vývoja klímy v EÚ a že ich hospodársky vplyv je ťažké posúdiť; vyzýva Komisiu, aby posúdila konkrétne vplyvy sucha a primerane ich riešila v kontexte budúcej reformy FSEÚ;

| 12. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili výskum a vzdelávanie s cieľom zaviesť systém, ktorým sa zabezpečí lepšia pripravenosť s cieľom predchádzať takýmto katastrofám a zvládať ich a minimalizovať vplyv takýchto kríz; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili výskum a vzdelávanie s cieľom zaviesť systém, ktorým sa zabezpečí lepšia pripravenosť s cieľom predchádzať takýmto katastrofám a zvládať ich a minimalizovať vplyv takýchto kríz;

| 13. | vyzýva na zvýšenú koordináciu a spoluprácu medzi výskumnými a rozvojovými inštitúciami členských štátov, najmä tých, ktoré čelia podobným rizikám; vyzýva na posilnenie systémov včasného varovania v členských štátoch a na vytvorenie a posilnenie prepojenia medzi jednotlivými systémami včasného varovania; |
| --- | --- |

13.

vyzýva na zvýšenú koordináciu a spoluprácu medzi výskumnými a rozvojovými inštitúciami členských štátov, najmä tých, ktoré čelia podobným rizikám; vyzýva na posilnenie systémov včasného varovania v členských štátoch a na vytvorenie a posilnenie prepojenia medzi jednotlivými systémami včasného varovania;

| 14. | navrhuje, aby členské štáty vo svojich národných plánoch podpory obnovy a odolnosti určili investície, projekty a nástroje s cieľom predchádzať škodám spôsobeným prírodnými a zdravotnými katastrofami a obmedziť ich; |
| --- | --- |

14.

navrhuje, aby členské štáty vo svojich národných plánoch podpory obnovy a odolnosti určili investície, projekty a nástroje s cieľom predchádzať škodám spôsobeným prírodnými a zdravotnými katastrofami a obmedziť ich;

| 15. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila šírenie osvedčených postupov týkajúcich sa riadenia a využívania štruktúr inštitucionálnej koordinácie v prípade katastrof; |
| --- | --- |

15.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila šírenie osvedčených postupov týkajúcich sa riadenia a využívania štruktúr inštitucionálnej koordinácie v prípade katastrof;

| 16. | poukazuje na ťažkosti, ktorým čelia prijímajúce krajiny, pokiaľ ide o stanovenie presnej výšky škody vo veľmi krátkom čase, a navrhuje, aby Komisia pripravila usmernenia pre zjednodušené metódy, ktoré sa použijú na stanovenie výšky príspevku z FSEÚ, a to aj s cieľom minimalizovať možnosť chýb a ďalšieho oneskorenia; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na ťažkosti, ktorým čelia prijímajúce krajiny, pokiaľ ide o stanovenie presnej výšky škody vo veľmi krátkom čase, a navrhuje, aby Komisia pripravila usmernenia pre zjednodušené metódy, ktoré sa použijú na stanovenie výšky príspevku z FSEÚ, a to aj s cieľom minimalizovať možnosť chýb a ďalšieho oneskorenia;

| 17. | zdôrazňuje skutočnosť, že využívanie FSEÚ podnietilo vzdelávanie zo strany vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, čo ich viedlo k tomu, aby posúdili svoje všeobecnejšie politiky riadenia rizika katastrof; zdôrazňuje, že je potrebné znížiť byrokratickú záťaž a zvýšiť budovanie kapacít prostredníctvom technickej a administratívnej podpory pre prijímajúce krajiny s cieľom pomôcť im vypracovať riadiace a dlhodobé stratégie zamerané na zníženie vplyvu závažných a regionálnych živelných pohrôm a závažných ohrození verejného zdravia; vyzýva členské štáty, aby zlepšili komunikáciu s miestnymi a regionálnymi orgánmi počas po sebe nasledujúcich fáz hodnotenia, prípravy žiadostí a vykonávania projektov s cieľom urýchliť administratívne postupy; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje skutočnosť, že využívanie FSEÚ podnietilo vzdelávanie zo strany vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, čo ich viedlo k tomu, aby posúdili svoje všeobecnejšie politiky riadenia rizika katastrof; zdôrazňuje, že je potrebné znížiť byrokratickú záťaž a zvýšiť budovanie kapacít prostredníctvom technickej a administratívnej podpory pre prijímajúce krajiny s cieľom pomôcť im vypracovať riadiace a dlhodobé stratégie zamerané na zníženie vplyvu závažných a regionálnych živelných pohrôm a závažných ohrození verejného zdravia; vyzýva členské štáty, aby zlepšili komunikáciu s miestnymi a regionálnymi orgánmi počas po sebe nasledujúcich fáz hodnotenia, prípravy žiadostí a vykonávania projektov s cieľom urýchliť administratívne postupy;

| 18. | vyzýva Komisiu, aby sa počas budúcej revízie FSEÚ čo najviac zamerala na regióny, ktorým najviac hrozia závažné a regionálne živelné pohromy alebo závažné ohrozenia verejného zdravia, najmä na najvzdialenejšie regióny, ostrovy, horské oblasti a regióny, ktoré sú vystavené silnej seizmickej alebo vulkanickej aktivite alebo budúcim krízam v oblasti verejného zdravia; |
| --- | --- |

18.

vyzýva Komisiu, aby sa počas budúcej revízie FSEÚ čo najviac zamerala na regióny, ktorým najviac hrozia závažné a regionálne živelné pohromy alebo závažné ohrozenia verejného zdravia, najmä na najvzdialenejšie regióny, ostrovy, horské oblasti a regióny, ktoré sú vystavené silnej seizmickej alebo vulkanickej aktivite alebo budúcim krízam v oblasti verejného zdravia;

| 19. | domnieva sa, že je potrebné bilancovať minulé hurikány, ktoré zasiahli zámorské krajiny a územia (ďalej len „ZKÚ“); zastáva názor, že rezerva na núdzovú pomoc a iné nástroje vonkajšej pomoci by sa mali v plnej miere využívať na zmiernenie vzniknutých škôd; okrem toho je presvedčený, že na tieto nástroje vonkajšej pomoci je potrebné vyčleniť primerané finančné prostriedky s cieľom pomoc ZKÚ; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že je potrebné bilancovať minulé hurikány, ktoré zasiahli zámorské krajiny a územia (ďalej len „ZKÚ“); zastáva názor, že rezerva na núdzovú pomoc a iné nástroje vonkajšej pomoci by sa mali v plnej miere využívať na zmiernenie vzniknutých škôd; okrem toho je presvedčený, že na tieto nástroje vonkajšej pomoci je potrebné vyčleniť primerané finančné prostriedky s cieľom pomoc ZKÚ;

Zdroje financovania a rýchlosť vyčlenenia finančných prostriedkov

Zdroje financovania a rýchlosť vyčlenenia finančných prostriedkov

| 20. | pripomína, že Komisia vo svojom revidovanom návrhu VFR na roky 2021 – 2027 z 27. mája 2020 stanovila maximálny ročný rozpočet pre FSEÚ na 1 miliardu EUR (v cenách z roku 2018), ale konštatuje, že podľa podmienok dohody o novom VFR sa FSEÚ zlúčil s rezervou na núdzovú pomoc do nového balíka SEAR s celkovým ročným prideleným rozpočtom 1,2 miliardy EUR; |
| --- | --- |

20.

pripomína, že Komisia vo svojom revidovanom návrhu VFR na roky 2021 – 2027 z 27. mája 2020 stanovila maximálny ročný rozpočet pre FSEÚ na 1 miliardu EUR (v cenách z roku 2018), ale konštatuje, že podľa podmienok dohody o novom VFR sa FSEÚ zlúčil s rezervou na núdzovú pomoc do nového balíka SEAR s celkovým ročným prideleným rozpočtom 1,2 miliardy EUR;

| 21. | je presvedčený, že vytvorenie SEAR môže byť prínosom v podobe zvyšujúcej sa flexibility; poukazuje však na to, že v súčasnej forme sú rozpočtové prostriedky pridelené pre FSEÚ stále neisté, pretože závisia od súm pridelených pre rezervu na núdzovú pomoc; považuje preto za potrebné pozorne monitorovať riadenie SEAR s cieľom zistiť, či výška a kľúč na rozdeľovanie finančných prostriedkov stanovené v tomto novom finančnom nástroji zodpovedajú potrebám FSEÚ vzhľadom na rozšírenie jeho rozsahu pôsobnosti a na rozsah a zvýšenie počtu núdzových situácií vyplývajúcich najmä zo závažných a regionálnych živelných pohrôm a závažných ohrození verejného zdravia; |
| --- | --- |

21.

je presvedčený, že vytvorenie SEAR môže byť prínosom v podobe zvyšujúcej sa flexibility; poukazuje však na to, že v súčasnej forme sú rozpočtové prostriedky pridelené pre FSEÚ stále neisté, pretože závisia od súm pridelených pre rezervu na núdzovú pomoc; považuje preto za potrebné pozorne monitorovať riadenie SEAR s cieľom zistiť, či výška a kľúč na rozdeľovanie finančných prostriedkov stanovené v tomto novom finančnom nástroji zodpovedajú potrebám FSEÚ vzhľadom na rozšírenie jeho rozsahu pôsobnosti a na rozsah a zvýšenie počtu núdzových situácií vyplývajúcich najmä zo závažných a regionálnych živelných pohrôm a závažných ohrození verejného zdravia;

| 22. | víta skutočnosť, že revidovaný FSEÚ prijatý v marci 2020 zvýšil hodnotu zálohových platieb z 10 % na 25 % výšky plánovaného finančného príspevku a maximálnu výšku záloh z 30 na 100 miliónov EUR; v tejto súvislosti poukazuje na význam zálohových platieb pre zvýšenie účinnosti programov pomoci, najmä v regiónoch a miestnych spoločenstvách s obmedzenými alternatívnymi zdrojmi financovania; žiada Komisiu, aby zvážila ďalšie spôsoby podpory tejto možnosti, a žiada, aby sa vyvinulo väčšie operačné úsilie s cieľom skrátiť priemerný čas na uvoľnenie zálohových platieb a zároveň zabezpečiť ochranu rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

22.

víta skutočnosť, že revidovaný FSEÚ prijatý v marci 2020 zvýšil hodnotu zálohových platieb z 10 % na 25 % výšky plánovaného finančného príspevku a maximálnu výšku záloh z 30 na 100 miliónov EUR; v tejto súvislosti poukazuje na význam zálohových platieb pre zvýšenie účinnosti programov pomoci, najmä v regiónoch a miestnych spoločenstvách s obmedzenými alternatívnymi zdrojmi financovania; žiada Komisiu, aby zvážila ďalšie spôsoby podpory tejto možnosti, a žiada, aby sa vyvinulo väčšie operačné úsilie s cieľom skrátiť priemerný čas na uvoľnenie zálohových platieb a zároveň zabezpečiť ochranu rozpočtu EÚ;

| 23. | zdôrazňuje, že väčšina veľkých budov nachádzajúcich sa v najvzdialenejších regiónoch (napríklad prístavy, letiská a nemocnice) sú verejné budovy a napriek tomu, že sú nevyhnutné pre fungovanie týchto malých území, sú veľmi vystavené environmentálnym katastrofám; domnieva sa preto, že finančná podpora z FSEÚ pre najvzdialenejšie regióny by mala byť vyššia ako 2,5 % sumy prijatej na nápravu predchádzajúcich katastrof, aby sa mohli rýchlo vrátiť k pôvodnému stavu a zlepšiť ho; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že väčšina veľkých budov nachádzajúcich sa v najvzdialenejších regiónoch (napríklad prístavy, letiská a nemocnice) sú verejné budovy a napriek tomu, že sú nevyhnutné pre fungovanie týchto malých území, sú veľmi vystavené environmentálnym katastrofám; domnieva sa preto, že finančná podpora z FSEÚ pre najvzdialenejšie regióny by mala byť vyššia ako 2,5 % sumy prijatej na nápravu predchádzajúcich katastrof, aby sa mohli rýchlo vrátiť k pôvodnému stavu a zlepšiť ho;

| 24. | konštatuje, že čas potrebný na vykonanie zálohových platieb je v priemere päť mesiacov, a vyzýva Komisiu, aby zvážila pohotovejšie riešenia; |
| --- | --- |

24.

konštatuje, že čas potrebný na vykonanie zálohových platieb je v priemere päť mesiacov, a vyzýva Komisiu, aby zvážila pohotovejšie riešenia;

| 25. | okrem toho konštatuje, že čas potrebný na zaslanie celého grantu FSEÚ príjemcovi je v priemere jeden rok; vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako čo najviac zjednodušiť prideľovanie prostriedkov z fondu v kontexte budúcej reformy s cieľom zabezpečiť rýchlu akciu a rýchlu pomoc regiónom a/alebo krajinám, ktoré sú vystavené katastrofám; |
| --- | --- |

25.

okrem toho konštatuje, že čas potrebný na zaslanie celého grantu FSEÚ príjemcovi je v priemere jeden rok; vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako čo najviac zjednodušiť prideľovanie prostriedkov z fondu v kontexte budúcej reformy s cieľom zabezpečiť rýchlu akciu a rýchlu pomoc regiónom a/alebo krajinám, ktoré sú vystavené katastrofám;

| 26. | domnieva sa, že vzhľadom na uvedené skutočnosti a rozšírenie rozsahu pôsobnosti fondu by mohlo byť v budúcnosti potrebné posúdenie rozpočtu FSEÚ, po ktorom by v prípade potreby mohla nasledovať zodpovedajúca úprava financovania s cieľom poskytnúť to, čo je potrebné na dosiahnutie skutočného nástroja solidarity EÚ, a zaručiť, aby bol k dispozícii dostatok rozpočtových prostriedkov na účinné riešenie závažných a regionálnych prírodných katastrof a závažných ohrození verejného zdravia, a to nielen s cieľom napraviť škody, ale aj vybudovať odolnosť voči zmene klímy; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že vzhľadom na uvedené skutočnosti a rozšírenie rozsahu pôsobnosti fondu by mohlo byť v budúcnosti potrebné posúdenie rozpočtu FSEÚ, po ktorom by v prípade potreby mohla nasledovať zodpovedajúca úprava financovania s cieľom poskytnúť to, čo je potrebné na dosiahnutie skutočného nástroja solidarity EÚ, a zaručiť, aby bol k dispozícii dostatok rozpočtových prostriedkov na účinné riešenie závažných a regionálnych prírodných katastrof a závažných ohrození verejného zdravia, a to nielen s cieľom napraviť škody, ale aj vybudovať odolnosť voči zmene klímy;

| 27. | zdôrazňuje, že udeľovanie, riadenie a vykonávanie grantov z FSEÚ by malo byť čo najtransparentnejšie a že granty sa musia využívať v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia. |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že udeľovanie, riadenie a vykonávanie grantov z FSEÚ by malo byť čo najtransparentnejšie a že granty sa musia využívať v súlade so zásadami správneho finančného hospodárenia.

Predchádzanie rizikám a kvalita obnovy

Predchádzanie rizikám a kvalita obnovy

| 28. | žiada, aby sa v kritériách na určovanie projektov „oprávnených“ na pomoc z fondu viac zohľadňovali najnovšie zásady prevencie rizík, a žiada, aby počas budúcej revízie bola zásada obnovy k lepšiemu v plnej miere začlenené do článku 3 nariadenia o FSEÚ s cieľom prispieť k zlepšeniu kvality infraštruktúry týchto regiónov počas obnovy a lepšie ich pripraviť na predchádzanie budúcim katastrofám vybudovaním preventívnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

28.

žiada, aby sa v kritériách na určovanie projektov „oprávnených“ na pomoc z fondu viac zohľadňovali najnovšie zásady prevencie rizík, a žiada, aby počas budúcej revízie bola zásada obnovy k lepšiemu v plnej miere začlenené do článku 3 nariadenia o FSEÚ s cieľom prispieť k zlepšeniu kvality infraštruktúry týchto regiónov počas obnovy a lepšie ich pripraviť na predchádzanie budúcim katastrofám vybudovaním preventívnej infraštruktúry;

| 29. | domnieva sa, že by sa nástroje, akú sú napr. tzv. rámcové úvery zavedené EIB, mohli použiť aj na financovanie obnovy odolnejšej, bezpečnejšej a ekologickejšej infraštruktúry; |
| --- | --- |

29.

domnieva sa, že by sa nástroje, akú sú napr. tzv. rámcové úvery zavedené EIB, mohli použiť aj na financovanie obnovy odolnejšej, bezpečnejšej a ekologickejšej infraštruktúry;

| 30. | vyzýva Komisiu, aby posilnila a zjednodušila súčinnosť medzi FSEÚ a fondmi politiky súdržnosti, ako aj mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany s cieľom zabezpečiť efektívne a štruktúrované riadenie rizík z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska, a to nielen prostredníctvom budovania udržateľných infraštruktúr, ktoré efektívne využívajú energiu a zdroje, ale aj zavedením preventívnych opatrení; vyzýva tiež Komisiu, aby preukázala flexibilitu v súvislosti s programovaním a zmenami národných alebo regionálnych programov, pokiaľ ide o riešenie závažných a regionálnych živelných pohrôm a závažných ohrození verejného zdravia; v tejto súvislosti opakuje, že finančná pomoc z FSEÚ by sa mala zamerať na väčšiu odolnosť a udržateľnosť investícií v postihnutých oblastiach; |
| --- | --- |

30.

vyzýva Komisiu, aby posilnila a zjednodušila súčinnosť medzi FSEÚ a fondmi politiky súdržnosti, ako aj mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany s cieľom zabezpečiť efektívne a štruktúrované riadenie rizík z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska, a to nielen prostredníctvom budovania udržateľných infraštruktúr, ktoré efektívne využívajú energiu a zdroje, ale aj zavedením preventívnych opatrení; vyzýva tiež Komisiu, aby preukázala flexibilitu v súvislosti s programovaním a zmenami národných alebo regionálnych programov, pokiaľ ide o riešenie závažných a regionálnych živelných pohrôm a závažných ohrození verejného zdravia; v tejto súvislosti opakuje, že finančná pomoc z FSEÚ by sa mala zamerať na väčšiu odolnosť a udržateľnosť investícií v postihnutých oblastiach;

Ohrozenie zdravia

Ohrozenie zdravia

| 31. | víta skutočnosť, že po revízii nariadenia o FSEÚ, ktorú navrhla Komisia 13. marca 2020, sa operácie oprávnené na pomoc z fondu teraz rozšíria na závažné ohrozenia verejného zdravia a nebudú sa týkať sa iba lekárskej pomoci, ale aj opatrení na prevenciu, monitorovanie alebo kontrolu šírenia chorôb; |
| --- | --- |

31.

víta skutočnosť, že po revízii nariadenia o FSEÚ, ktorú navrhla Komisia 13. marca 2020, sa operácie oprávnené na pomoc z fondu teraz rozšíria na závažné ohrozenia verejného zdravia a nebudú sa týkať sa iba lekárskej pomoci, ale aj opatrení na prevenciu, monitorovanie alebo kontrolu šírenia chorôb;

| 32. | zdôrazňuje, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti fondu na boj proti dôsledkom pandémie ochorenia COVID-19 nám ukázalo, že FSEÚ má schopnosť byť pružnejší, a to z hľadiska rozsahu aj oprávnenosti, keďže môže poskytovať pomoc nielen v prípadoch závažných živelných pohrôm, ale aj pri rýchlej pomoci pri iných druhoch závažných katastrof, ako sú pandémie; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti fondu na boj proti dôsledkom pandémie ochorenia COVID-19 nám ukázalo, že FSEÚ má schopnosť byť pružnejší, a to z hľadiska rozsahu aj oprávnenosti, keďže môže poskytovať pomoc nielen v prípadoch závažných živelných pohrôm, ale aj pri rýchlej pomoci pri iných druhoch závažných katastrof, ako sú pandémie;

| 33. | domnieva sa, že toto rozšírenie rozsahu pôsobnosti FSEÚ si vyžaduje zvýšenie jeho rozpočtu; |
| --- | --- |

33.

domnieva sa, že toto rozšírenie rozsahu pôsobnosti FSEÚ si vyžaduje zvýšenie jeho rozpočtu;

| 34. | navrhuje, aby Komisia a členské štáty posilnili spoluprácu s príslušnými útvarmi WHO špecializovanými na pripravenosť na núdzové situácie s cieľom vypracovať plány rýchlej reakcie na ohrozenia zdravia; |
| --- | --- |

34.

navrhuje, aby Komisia a členské štáty posilnili spoluprácu s príslušnými útvarmi WHO špecializovanými na pripravenosť na núdzové situácie s cieľom vypracovať plány rýchlej reakcie na ohrozenia zdravia;

Viditeľnosť finančnej pomoci z fondu

Viditeľnosť finančnej pomoci z fondu

| 35. | opätovne pripomína, že je dôležité informovať verejnosť o hmatateľných výhodách, ktoré vyplývajú z FSEÚ, s cieľom ďalej zvyšovať dôveru občanov v nástroje a programy EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zlepšili viditeľnosť pomoci z fondu prostredníctvom cielených komunikačných činností organizovaných ad hoc a aby bola súčasne prioritou rýchlosť reakcie a poskytovania pomoci, najmä s cieľom zdôrazniť pridanú hodnotu Únie počas závažných a regionálnych živelných pohrôm a závažného ohrozenia verejného zdravia, čo je konkrétnym vyjadrením solidarity EÚ a schopnosti Únie zrealizovať skutočnú vzájomnú pomoc prostredníctvom sprístupnenia významných rozpočtových zdrojov; žiada tiež Komisiu, aby v rámci budúcej revízie nariadenia zaviazala prijímajúce krajiny, aby informovali svojich občanov o finančnej podpore EÚ pre vykonávané operácie; |
| --- | --- |

35.

opätovne pripomína, že je dôležité informovať verejnosť o hmatateľných výhodách, ktoré vyplývajú z FSEÚ, s cieľom ďalej zvyšovať dôveru občanov v nástroje a programy EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zlepšili viditeľnosť pomoci z fondu prostredníctvom cielených komunikačných činností organizovaných ad hoc a aby bola súčasne prioritou rýchlosť reakcie a poskytovania pomoci, najmä s cieľom zdôrazniť pridanú hodnotu Únie počas závažných a regionálnych živelných pohrôm a závažného ohrozenia verejného zdravia, čo je konkrétnym vyjadrením solidarity EÚ a schopnosti Únie zrealizovať skutočnú vzájomnú pomoc prostredníctvom sprístupnenia významných rozpočtových zdrojov; žiada tiež Komisiu, aby v rámci budúcej revízie nariadenia zaviazala prijímajúce krajiny, aby informovali svojich občanov o finančnej podpore EÚ pre vykonávané operácie;

o

o o

| 36. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

36.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom.

---

(1)  Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 440, 30.12.2015, s. 13.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 224, 27.6.2018, s. 140.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 9.

4

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0054.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/news/sk/press-room/20201113IPR91602/obcania-eu-chcu-viac-pravomoci-unie-v-boji-proti-pandemii-ukazuje-prieskum

6

(7)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/stories/s/An-overview-of-the-EU-Solidarity-Fund-2002-2019/qpif-qzyn

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 661/2014 z 15. mája 2014, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 143).

8

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/9

---

P9_TA(2021)0227

Zabezpečenie plnenia cieľov týkajúcich sa povinnosti vylodiť úlovky podľa článku 15 spoločnej rybárskej politiky

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o zabezpečení plnenia cieľov týkajúcich sa povinnosti vylodiť úlovky podľa článku 15 spoločnej rybárskej politiky (2019/2177(INI))

(2022/C 15/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. júna 2019 o súčasnom stave spoločnej rybárskej politiky a konzultáciách týkajúcich sa rybolovných možností na rok 2020 (COM(2019)0274), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. júna 2019 o súčasnom stave spoločnej rybárskej politiky a konzultáciách týkajúcich sa rybolovných možností na rok 2020 (COM(2019)0274),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. júna 2020 s názvom Udržateľnejší rybolov v EÚ: aktuálny stav a smerovanie na rok 2021 (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. júna 2020 s názvom Udržateľnejší rybolov v EÚ: aktuálny stav a smerovanie na rok 2021 (COM(2020)0248),

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1241 z 20. júna 2019 o zachovaní rybolovných zdrojov a ochrane morských ekosystémov prostredníctvom technických opatrení (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1241 z 20. júna 2019 o zachovaní rybolovných zdrojov a ochrane morských ekosystémov prostredníctvom technických opatrení (2),

| — | so zreteľom na správy Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva (EFCA), v ktorých sa hodnotí dodržiavanie povinnosti vylodiť úlovky v Severnom mori (2016 – 2017), severozápadných vodách (2016 – 2017) a úlovky makrely v Severnom mori a severozápadných vodách (2015 – 2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva (EFCA), v ktorých sa hodnotí dodržiavanie povinnosti vylodiť úlovky v Severnom mori (2016 – 2017), severozápadných vodách (2016 – 2017) a úlovky makrely v Severnom mori a severozápadných vodách (2015 – 2017),

| — | so zreteľom na plenárne správy Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (STECF) (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 a 17-01) a jeho správy Hodnotenie výročných správ členských štátov o povinnosti vylodiť úlovky (za rok 2019) (Adhoc-20-02), Monitorovanie výkonnosti spoločnej rybárskej politiky (Adhoc-20-01) a Hodnotenie spoločných odporúčaní týkajúcich sa povinnosti vylodiť úlovky a nariadenia o technických opatreniach (STECF-20-04), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plenárne správy Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (STECF) (PLEN 20-01, 19-01, 18-01 a 17-01) a jeho správy Hodnotenie výročných správ členských štátov o povinnosti vylodiť úlovky (za rok 2019) (Adhoc-20-02), Monitorovanie výkonnosti spoločnej rybárskej politiky (Adhoc-20-01) a Hodnotenie spoločných odporúčaní týkajúcich sa povinnosti vylodiť úlovky a nariadenia o technických opatreniach (STECF-20-04),

| — | so zreteľom na smernicu Rady (EÚ) 2017/159 z 19. decembra 2016, ktorou sa vykonáva Dohoda o vykonaní Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o práci v odvetví rybolovu z roku 2007 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady (EÚ) 2017/159 z 19. decembra 2016, ktorou sa vykonáva Dohoda o vykonaní Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o práci v odvetví rybolovu z roku 2007 (3),

| — | so zreteľom na článok s názvom The unintended impact of the European discard ban (Neplánovaný vplyv európskeho zákazu odhadzovania úlovkov), uverejnený v periodiku Journal of Marine Science vydávanom Medzinárodnou radou pre výskum mora (ICES) (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok s názvom The unintended impact of the European discard ban (Neplánovaný vplyv európskeho zákazu odhadzovania úlovkov), uverejnený v periodiku Journal of Marine Science vydávanom Medzinárodnou radou pre výskum mora (ICES) (4),

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom Implementation of the EU fisheries control system by Member States (Vykonávanie systému EÚ na kontrolu rybárstva členskými štátmi) (2014 – 2019), o ktorej vypracovanie požadoval Výbor pre rybárstvo, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom Implementation of the EU fisheries control system by Member States (Vykonávanie systému EÚ na kontrolu rybárstva členskými štátmi) (2014 – 2019), o ktorej vypracovanie požadoval Výbor pre rybárstvo,

| — | so zreteľom na štúdie, o ktorých vypracovanie požiadal Výbor pre rybárstvo a ktoré sa týkajú povinnosti vylodiť úlovky a blokačných druhov pri viacdruhovom a zmiešanom rybolove v Severnom mori (5), severozápadných vodách (6) a juhozápadných vodách (7), a na štúdie o zákaze odhadzovania úlovkov, povinnosti vylodiť úlovky a maximálnom udržateľnom výnose (MSY) v západnej časti Stredozemného mora (8) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdie, o ktorých vypracovanie požiadal Výbor pre rybárstvo a ktoré sa týkajú povinnosti vylodiť úlovky a blokačných druhov pri viacdruhovom a zmiešanom rybolove v Severnom mori (5), severozápadných vodách (6) a juhozápadných vodách (7), a na štúdie o zákaze odhadzovania úlovkov, povinnosti vylodiť úlovky a maximálnom udržateľnom výnose (MSY) v západnej časti Stredozemného mora (8) (9),

| — | so zreteľom na knihu s názvom The European Landing Obligation, Reducing discards in complex, multi-species and multi-jurisdictional fisheries (Európska povinnosť vylodiť úlovky, znižovanie odhadzovania úlovkov v rámci komplexného a viacdruhového rybolovu a rybolovu s viacerými jurisdikciami) (10), ktorá bola publikovaná v roku 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na knihu s názvom The European Landing Obligation, Reducing discards in complex, multi-species and multi-jurisdictional fisheries (Európska povinnosť vylodiť úlovky, znižovanie odhadzovania úlovkov v rámci komplexného a viacdruhového rybolovu a rybolovu s viacerými jurisdikciami) (10), ktorá bola publikovaná v roku 2019,

| — | so zreteľom na správu s názvom A third assessment of global marine fisheries discards (Tretie posúdenie globálneho odhadzovania úlovkov v morskom rybolove), ktorú v roku 2019 uverejnila Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu s názvom A third assessment of global marine fisheries discards (Tretie posúdenie globálneho odhadzovania úlovkov v morskom rybolove), ktorú v roku 2019 uverejnila Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0147/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0147/2021),

| A. | keďže cieľ 14.4 v rámci cieľa 14 Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj prijatej Organizáciou Spojených národov naliehavo vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby do roku 2020 účinne zregulovalo rybolov, zastavilo nadmerný, nezákonný, nenahlásený a neregulovaný rybolov a deštruktívne rybolovné praktiky a zaviedlo vedecky podložené riadiace plány v záujme čo možno najrýchlejšej obnovy populácií rýb minimálne na úroveň, pri ktorej je možné dosahovať maximálny udržateľný výnos zodpovedajúci ich biologickým vlastnostiam; |
| --- | --- |

A.

keďže cieľ 14.4 v rámci cieľa 14 Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj prijatej Organizáciou Spojených národov naliehavo vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby do roku 2020 účinne zregulovalo rybolov, zastavilo nadmerný, nezákonný, nenahlásený a neregulovaný rybolov a deštruktívne rybolovné praktiky a zaviedlo vedecky podložené riadiace plány v záujme čo možno najrýchlejšej obnovy populácií rýb minimálne na úroveň, pri ktorej je možné dosahovať maximálny udržateľný výnos zodpovedajúci ich biologickým vlastnostiam;

| B. | keďže objem ročne odhodených úlovkov v rámci globálneho morského rybolovu sa odhaduje na 9,1 milióna ton, čo predstavuje 10,8 % priemerného ročného výlovu v období 2010 – 2014; keďže najnižšia miera odhadzovania úlovkov bola zaznamenaná v rámci rybolovu zameraného na tuniaky a iné pelagické druhy, zatiaľ čo v prípade rybolovu zameraného na kôrovce bola miera odhadzovania úlovkov najvyššia; keďže v rámci rybolovu zameraného na dnové ryby bol zaznamenaný najvyšší objem odhodených úlovkov a v rámci rybolovu zameraného na mäkkýše (okrem hlavonožcov) najnižší objem; keďže ročné celosvetové odhodené úlovky dosiahli vrchol v roku 1989 na úrovni približne 18,8 milióna ton a do roku 2014 postupne klesli na menej ako 10 miliónov ton (11); |
| --- | --- |

B.

keďže objem ročne odhodených úlovkov v rámci globálneho morského rybolovu sa odhaduje na 9,1 milióna ton, čo predstavuje 10,8 % priemerného ročného výlovu v období 2010 – 2014; keďže najnižšia miera odhadzovania úlovkov bola zaznamenaná v rámci rybolovu zameraného na tuniaky a iné pelagické druhy, zatiaľ čo v prípade rybolovu zameraného na kôrovce bola miera odhadzovania úlovkov najvyššia; keďže v rámci rybolovu zameraného na dnové ryby bol zaznamenaný najvyšší objem odhodených úlovkov a v rámci rybolovu zameraného na mäkkýše (okrem hlavonožcov) najnižší objem; keďže ročné celosvetové odhodené úlovky dosiahli vrchol v roku 1989 na úrovni približne 18,8 milióna ton a do roku 2014 postupne klesli na menej ako 10 miliónov ton (11);

| C. | keďže odhadzovanie úlovkov je bežnou rybárskou praxou a spočíva v tom, že sa do mora vracajú uhynuté alebo živé nechcené úlovky, a to z dôvodu, že jedince sú poškodené, nedosahujú predpísanú veľkosť (obmedzenia týkajúce sa minimálnej veľkosti), alebo z dôvodu predajnosti, nedostatku kvót alebo pravidiel týkajúcich sa zloženia úlovkov; keďže pred zavedením povinnosti vylodiť úlovky nebolo povolené uchovávať ryby nedosahujúce predpísanú veľkosť na palube ani ich vykladať; |
| --- | --- |

C.

keďže odhadzovanie úlovkov je bežnou rybárskou praxou a spočíva v tom, že sa do mora vracajú uhynuté alebo živé nechcené úlovky, a to z dôvodu, že jedince sú poškodené, nedosahujú predpísanú veľkosť (obmedzenia týkajúce sa minimálnej veľkosti), alebo z dôvodu predajnosti, nedostatku kvót alebo pravidiel týkajúcich sa zloženia úlovkov; keďže pred zavedením povinnosti vylodiť úlovky nebolo povolené uchovávať ryby nedosahujúce predpísanú veľkosť na palube ani ich vykladať;

| D. | keďže nechcené a odhodené úlovky predstavujú značné plytvanie prírodnými zdrojmi určenými na ľudskú spotrebu a môžu mať a často aj majú nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie populácií rýb a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť rybárstva; keďže určitej miere nechcených vedľajších úlovkov a odhadzovania nemožno zamedziť, najmä v zmiešanom rybolove; |
| --- | --- |

D.

keďže nechcené a odhodené úlovky predstavujú značné plytvanie prírodnými zdrojmi určenými na ľudskú spotrebu a môžu mať a často aj majú nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie populácií rýb a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť rybárstva; keďže určitej miere nechcených vedľajších úlovkov a odhadzovania nemožno zamedziť, najmä v zmiešanom rybolove;

| E. | keďže historicky vysoká miera odhadzovania úlovkov v niektorých rybolovných oblastiach EÚ predstavuje vážny problém pre dlhodobú udržateľnosť rybárstva EÚ a spochybňuje dôveryhodnosť rybárskej politiky Únie; |
| --- | --- |

E.

keďže historicky vysoká miera odhadzovania úlovkov v niektorých rybolovných oblastiach EÚ predstavuje vážny problém pre dlhodobú udržateľnosť rybárstva EÚ a spochybňuje dôveryhodnosť rybárskej politiky Únie;

| F. | keďže zákaz umelého zvyšovania ceny, tzv. high grading (zbavovanie sa obchodovateľných rýb), ktorý bol v EÚ zavedený v roku 2010, sa nevykonáva dostatočne; |
| --- | --- |

F.

keďže zákaz umelého zvyšovania ceny, tzv. high grading (zbavovanie sa obchodovateľných rýb), ktorý bol v EÚ zavedený v roku 2010, sa nevykonáva dostatočne;

| G. | keďže spoločná rybárska politika (SRP), reformovaná v roku 2013, zabezpečuje minimalizáciu negatívnych vplyvov rybolovných činností na morský ekosystém a zavádza tieto ciele: a) „postupne odstraňuje odhadzovanie úlovkov na individuálnom základe pri zohľadnení najlepších dostupných vedeckých odporúčaní, a to zabránením nechceným úlovkom a čo najväčším znížením ich množstva a postupným zabezpečením toho, aby sa úlovky [regulovaných komerčných druhov] vyloďovali“ a b) „podľa potreby čo najlepšie využíva nechcené úlovky, bez toho, aby sa pre takéto úlovky, ktoré nedosahujú minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť, vytvoril trh“; |
| --- | --- |

G.

keďže spoločná rybárska politika (SRP), reformovaná v roku 2013, zabezpečuje minimalizáciu negatívnych vplyvov rybolovných činností na morský ekosystém a zavádza tieto ciele: a) „postupne odstraňuje odhadzovanie úlovkov na individuálnom základe pri zohľadnení najlepších dostupných vedeckých odporúčaní, a to zabránením nechceným úlovkom a čo najväčším znížením ich množstva a postupným zabezpečením toho, aby sa úlovky [regulovaných komerčných druhov] vyloďovali“ a b) „podľa potreby čo najlepšie využíva nechcené úlovky, bez toho, aby sa pre takéto úlovky, ktoré nedosahujú minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť, vytvoril trh“;

| H. | keďže neexistujú spoľahlivé údaje o odhadzovaní úlovkov ani vedecké dôkazy, ktoré by naznačovali, že plnenie povinnosti vylodiť úlovky viedlo k podstatnému zníženiu nechcených úlovkov; keďže nedostatočné plnenie tejto povinnosti mohlo viesť k tomu, že úlovky sú v niektorých druhoch rybolovu menej viditeľné, a mohlo spôsobiť zníženie kvality vedeckých odporúčaní a údajov; |
| --- | --- |

H.

keďže neexistujú spoľahlivé údaje o odhadzovaní úlovkov ani vedecké dôkazy, ktoré by naznačovali, že plnenie povinnosti vylodiť úlovky viedlo k podstatnému zníženiu nechcených úlovkov; keďže nedostatočné plnenie tejto povinnosti mohlo viesť k tomu, že úlovky sú v niektorých druhoch rybolovu menej viditeľné, a mohlo spôsobiť zníženie kvality vedeckých odporúčaní a údajov;

| I. | keďže odvetvie rybárstva dosiahlo pokrok smerom k dosiahnutiu cieľa maximálneho udržateľného výnosu; keďže 99 % vylodených úlovkov v Baltskom mori, Severnom mori a Atlantickom oceáne v roku 2020, ktoré riadi výlučne EÚ a pre ktoré sú k dispozícii vedecké hodnotenia, pochádzalo z udržateľného rybolovu; keďže v severovýchodnom Atlantiku bola biomasa plne hodnotených populácií v roku 2018 o 48 % vyššia ako v roku 2003; keďže závažné problémy pretrvávajú najmä v Stredozemnom a Čiernom mori, kde sa nadmerne loví približne 75 % vedecky hodnotených populácií; |
| --- | --- |

I.

keďže odvetvie rybárstva dosiahlo pokrok smerom k dosiahnutiu cieľa maximálneho udržateľného výnosu; keďže 99 % vylodených úlovkov v Baltskom mori, Severnom mori a Atlantickom oceáne v roku 2020, ktoré riadi výlučne EÚ a pre ktoré sú k dispozícii vedecké hodnotenia, pochádzalo z udržateľného rybolovu; keďže v severovýchodnom Atlantiku bola biomasa plne hodnotených populácií v roku 2018 o 48 % vyššia ako v roku 2003; keďže závažné problémy pretrvávajú najmä v Stredozemnom a Čiernom mori, kde sa nadmerne loví približne 75 % vedecky hodnotených populácií;

| J. | keďže povinnosť vylodiť úlovky postupne zavádzaná v priebehu štyroch rokov (2015 – 2019) znamená, že všetky úlovky druhov, ktoré podliehajú obmedzeniam výlovu a v Stredozemnom mori sa na ne vzťahujú minimálne veľkosti, ulovených vo vodách EÚ alebo v určitých prípadoch plavidlami EÚ v medzinárodných vodách, sa musia vylodiť a odpočítať od uplatniteľných kvót, pričom je zakázané využívať na priamu ľudskú spotrebu ryby, ktoré nedosahujú predpísanú veľkosť; |
| --- | --- |

J.

keďže povinnosť vylodiť úlovky postupne zavádzaná v priebehu štyroch rokov (2015 – 2019) znamená, že všetky úlovky druhov, ktoré podliehajú obmedzeniam výlovu a v Stredozemnom mori sa na ne vzťahujú minimálne veľkosti, ulovených vo vodách EÚ alebo v určitých prípadoch plavidlami EÚ v medzinárodných vodách, sa musia vylodiť a odpočítať od uplatniteľných kvót, pričom je zakázané využívať na priamu ľudskú spotrebu ryby, ktoré nedosahujú predpísanú veľkosť;

| K. | keďže podľa výboru STECF (12) neboli poskytnuté žiadne informácie o vykonávaní povinnosti vylodiť úlovky v prípade diaľkových flotíl pôsobiacich mimo vôd Únie; keďže Poradná rada pre diaľkové flotily (LDAC) zdôraznila, že povinnosť vylodiť úlovky sa v praxi nevzťahuje na plavidlá EÚ loviace mimo vôd EÚ; |
| --- | --- |

K.

keďže podľa výboru STECF (12) neboli poskytnuté žiadne informácie o vykonávaní povinnosti vylodiť úlovky v prípade diaľkových flotíl pôsobiacich mimo vôd Únie; keďže Poradná rada pre diaľkové flotily (LDAC) zdôraznila, že povinnosť vylodiť úlovky sa v praxi nevzťahuje na plavidlá EÚ loviace mimo vôd EÚ;

| L. | keďže vylodené ryby nedosahujúce minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť sa naďalej používajú na rybiu múčku, krmivo pre spoločenské zvieratá alebo ako návnada pri rybolove s košom, a to s nízkou ekonomickou mierou návratnosti; keďže tieto alternatívne spôsoby použitia sú ekonomicky uskutočniteľné, ak sa v blízkosti prístavu vykládky nachádza výrobné zariadenie, ale uskutočniteľnosť klesá (alebo sa úplne stráca), ak je potrebná logistika a infraštruktúra pre diaľkovú dopravu alebo investície do nových výrobných zariadení (13); |
| --- | --- |

L.

keďže vylodené ryby nedosahujúce minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť sa naďalej používajú na rybiu múčku, krmivo pre spoločenské zvieratá alebo ako návnada pri rybolove s košom, a to s nízkou ekonomickou mierou návratnosti; keďže tieto alternatívne spôsoby použitia sú ekonomicky uskutočniteľné, ak sa v blízkosti prístavu vykládky nachádza výrobné zariadenie, ale uskutočniteľnosť klesá (alebo sa úplne stráca), ak je potrebná logistika a infraštruktúra pre diaľkovú dopravu alebo investície do nových výrobných zariadení (13);

| M. | keďže niekoľko členských štátov navrhuje, aby sa právne predpisy zmenili tak, aby sa ryby nedosahujúce minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky, mohli použiť na charitatívne účely; |
| --- | --- |

M.

keďže niekoľko členských štátov navrhuje, aby sa právne predpisy zmenili tak, aby sa ryby nedosahujúce minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky, mohli použiť na charitatívne účely;

| N. | keďže povinnosť vylodiť úlovky nie je úplným zákazom odhadzovania úlovkov, pretože sa vzťahuje len na regulované druhy (celkové povolené výlovy a regulované rybolovné úsilie, pre ktoré bola stanovená minimálna veľkosť) a obsahuje výnimky týkajúce rýb s poškodením spôsobeným predátormi a vysokej miery prežitia a výnimku de minimis až do výšky 5 % v prípadoch, keď je ťažké dosiahnuť zvýšenie selektívnosti alebo keď sú so spracovaním nechcených úlovkov spojené neprimerané náklady; keďže vykonávanie povinnosti vylodiť úlovky závisí aj od rozsiahleho využívania dočasných výnimiek, ktoré si vyžadujú preskúmanie na základe vedeckého posúdenia, na čo je potrebný čas a úsilie rozhodujúcich činiteľov a odvetvia rybolovu; |
| --- | --- |

N.

keďže povinnosť vylodiť úlovky nie je úplným zákazom odhadzovania úlovkov, pretože sa vzťahuje len na regulované druhy (celkové povolené výlovy a regulované rybolovné úsilie, pre ktoré bola stanovená minimálna veľkosť) a obsahuje výnimky týkajúce rýb s poškodením spôsobeným predátormi a vysokej miery prežitia a výnimku de minimis až do výšky 5 % v prípadoch, keď je ťažké dosiahnuť zvýšenie selektívnosti alebo keď sú so spracovaním nechcených úlovkov spojené neprimerané náklady; keďže vykonávanie povinnosti vylodiť úlovky závisí aj od rozsiahleho využívania dočasných výnimiek, ktoré si vyžadujú preskúmanie na základe vedeckého posúdenia, na čo je potrebný čas a úsilie rozhodujúcich činiteľov a odvetvia rybolovu;

| O. | keďže miera odhadzovania úlovkov sa značne líši podľa regiónov a druhov, pričom v rybolove, kde má väčšina úlovku alebo celý úlovok komerčnú hodnotu a využíva sa, nedochádza k žiadnemu alebo len malému odhadzovaniu úlovkov, tak ako je to v prípade maloobjemového alebo tradičného rybolovu a rybolovu, ktorého produkcia je určená na priamu ľudskú spotrebu; |
| --- | --- |

O.

keďže miera odhadzovania úlovkov sa značne líši podľa regiónov a druhov, pričom v rybolove, kde má väčšina úlovku alebo celý úlovok komerčnú hodnotu a využíva sa, nedochádza k žiadnemu alebo len malému odhadzovaniu úlovkov, tak ako je to v prípade maloobjemového alebo tradičného rybolovu a rybolovu, ktorého produkcia je určená na priamu ľudskú spotrebu;

| P. | keďže maloobjemový rybolov zamestnáva viac prevádzkovateľov a používa selektívnejší výstroj, čo spôsobuje menšie environmentálne škody a zohráva kľúčovú sociálnu a hospodársku úlohu, ako sa zdôrazňuje v správe Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more (GFCM) o stave rybolovu v Stredozemnom a Čiernom mori (SoMFi) z roku 2018; |
| --- | --- |

P.

keďže maloobjemový rybolov zamestnáva viac prevádzkovateľov a používa selektívnejší výstroj, čo spôsobuje menšie environmentálne škody a zohráva kľúčovú sociálnu a hospodársku úlohu, ako sa zdôrazňuje v správe Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more (GFCM) o stave rybolovu v Stredozemnom a Čiernom mori (SoMFi) z roku 2018;

| Q. | keďže odhodené úlovky rýb prispievajú ku kŕmeniu celého radu nekrofágnych druhov, od vtáčích až po mezopelagické a bentické spoločenstvá, ktoré sú dôležité pre trofický ekologický reťazec; keďže vedecká literatúra uvádza, že zníženie odhadzovania úlovkov prostredníctvom povinnosti vylodiť úlovky môže mať vplyv na populácie niekoľkých druhov žijúcich v niektorých oblastiach, vo všeobecnosti je to však nepravdepodobné; |
| --- | --- |

Q.

keďže odhodené úlovky rýb prispievajú ku kŕmeniu celého radu nekrofágnych druhov, od vtáčích až po mezopelagické a bentické spoločenstvá, ktoré sú dôležité pre trofický ekologický reťazec; keďže vedecká literatúra uvádza, že zníženie odhadzovania úlovkov prostredníctvom povinnosti vylodiť úlovky môže mať vplyv na populácie niekoľkých druhov žijúcich v niektorých oblastiach, vo všeobecnosti je to však nepravdepodobné;

| R. | keďže blokačné druhy sú druhy rýb alebo populácie rýb, pri ktorých má daný členský štát, flotila alebo plavidlo menej rybolovných možností (kvót) ako v prípade iných druhov; keďže úplné a prísne dodržiavanie povinnosti vylodiť úlovky, najmä v zmiešanom rybolove, by znamenalo uzavretie príslušného rybolovu („zablokovanie“) po vyčerpaní (obmedzenej) kvóty pre tento druh s cieľom zastaviť jeho ďalšie úlovky; keďže možnosť zablokovania v zmiešanom rybolove zostáva vážnym problémom, ktorý mohol prispieť k nedostatočnému vykonávaniu povinnosti vylodiť úlovky a k obmedzenej výmene kvót medzi členskými štátmi, čím sa zhoršilo nedostatočné využívanie rybolovných možností; |
| --- | --- |

R.

keďže blokačné druhy sú druhy rýb alebo populácie rýb, pri ktorých má daný členský štát, flotila alebo plavidlo menej rybolovných možností (kvót) ako v prípade iných druhov; keďže úplné a prísne dodržiavanie povinnosti vylodiť úlovky, najmä v zmiešanom rybolove, by znamenalo uzavretie príslušného rybolovu („zablokovanie“) po vyčerpaní (obmedzenej) kvóty pre tento druh s cieľom zastaviť jeho ďalšie úlovky; keďže možnosť zablokovania v zmiešanom rybolove zostáva vážnym problémom, ktorý mohol prispieť k nedostatočnému vykonávaniu povinnosti vylodiť úlovky a k obmedzenej výmene kvót medzi členskými štátmi, čím sa zhoršilo nedostatočné využívanie rybolovných možností;

| S. | keďže selektívnosť úplne nevyrieši problémy v tomto druhu rybolovu, pretože zníženie úlovkov príslušných blokačných populácií bez zapríčinenia veľkých strát v prípade iných obchodovateľných úlovkov môže byť technicky náročné, čo príslušným flotilám spôsobuje vážne ekonomické ťažkosti; keďže nedávno boli prijaté rezervy kvót pre vedľajšie úlovky, a to s cieľom bojovať proti situáciám spôsobeným blokačnými druhmi, pričom účinnosť tohto opatrenia ešte treba posúdiť; |
| --- | --- |

S.

keďže selektívnosť úplne nevyrieši problémy v tomto druhu rybolovu, pretože zníženie úlovkov príslušných blokačných populácií bez zapríčinenia veľkých strát v prípade iných obchodovateľných úlovkov môže byť technicky náročné, čo príslušným flotilám spôsobuje vážne ekonomické ťažkosti; keďže nedávno boli prijaté rezervy kvót pre vedľajšie úlovky, a to s cieľom bojovať proti situáciám spôsobeným blokačnými druhmi, pričom účinnosť tohto opatrenia ešte treba posúdiť;

| T. | keďže množstvo nechcených rýb ulovených v sieti a vytiahnutých na palubu možno výrazne znížiť v prvom rade prostredníctvom priestorového a časového zamedzenia a opatrení technickej selektívnosti, čím sa skráti čas manipulácie, spotreba paliva a potreby skladovania; |
| --- | --- |

T.

keďže množstvo nechcených rýb ulovených v sieti a vytiahnutých na palubu možno výrazne znížiť v prvom rade prostredníctvom priestorového a časového zamedzenia a opatrení technickej selektívnosti, čím sa skráti čas manipulácie, spotreba paliva a potreby skladovania;

| U. | keďže výbor STECF zdôrazňuje, že v spoločných odporúčaniach regionálnych skupín členských štátov týkajúcich sa vykonávania povinnosti vylodiť úlovky v roku 2021 bolo uvedených pomerne málo opatrení zameraných na zvýšenie selektívnosti; keďže počet pilotných projektov na testovanie selektívnejšieho výstroja alebo stratégií na zabránenie nechceným úlovkom v súlade s článkom 14 spoločnej rybárskej politiky klesá; |
| --- | --- |

U.

keďže výbor STECF zdôrazňuje, že v spoločných odporúčaniach regionálnych skupín členských štátov týkajúcich sa vykonávania povinnosti vylodiť úlovky v roku 2021 bolo uvedených pomerne málo opatrení zameraných na zvýšenie selektívnosti; keďže počet pilotných projektov na testovanie selektívnejšieho výstroja alebo stratégií na zabránenie nechceným úlovkom v súlade s článkom 14 spoločnej rybárskej politiky klesá;

| V. | keďže Rada v posledných rokoch odstránila niekoľko druhov zo zoznamu celkového povoleného výlovu, čím zároveň odstránila povinnosť vylodiť úlovky týchto druhov; |
| --- | --- |

V.

keďže Rada v posledných rokoch odstránila niekoľko druhov zo zoznamu celkového povoleného výlovu, čím zároveň odstránila povinnosť vylodiť úlovky týchto druhov;

| W. | keďže povinnosť vylodiť úlovky je nástrojom na dosiahnutie cieľa spoločnej rybárskej politiky spočívajúceho v selektívnosti, a nie samotným cieľom; |
| --- | --- |

W.

keďže povinnosť vylodiť úlovky je nástrojom na dosiahnutie cieľa spoločnej rybárskej politiky spočívajúceho v selektívnosti, a nie samotným cieľom;

| X. | keďže nedávno boli prijaté rezervy kvót pre vedľajšie úlovky, a to s cieľom bojovať proti situáciám spôsobeným blokačnými druhmi; |
| --- | --- |

X.

keďže nedávno boli prijaté rezervy kvót pre vedľajšie úlovky, a to s cieľom bojovať proti situáciám spôsobeným blokačnými druhmi;

| Y. | keďže odhadzovanie nechcených úlovkov je javom, ktorý sa vyskytuje vo všetkých rybolovných oblastiach na celom svete a nie je jedine problémom Európy; keďže vody EÚ sa vyznačujú hojnosťou zmiešaného rybolovu; keďže niekoľko tretích krajín a samosprávnych území vrátane Kanady, Faerských ostrovov, Nórska, Islandu, Čile a Nového Zélandu v rôznej miere zaviedlo zákaz odhadzovania úlovkov; keďže ďalšie tretie krajiny, napríklad USA, nezakázali odhadzovanie úlovkov, pretože ich právne predpisy v oblasti rybárstva namiesto toho využívajú na zníženie nechcených úlovkov iné prístupy; keďže zákaz odhadzovania úlovkov v Nórsku a na Islande bol v reakcii na konkrétne problémy v priebehu posledných 30 rokov upravovaný; keďže vplyv zákazu odhadzovania úlovkov v Čile ešte nie je úplne známy, pretože sa začal uplatňovať len nedávno; keďže odhadzovanie úlovkov zostáva jedným z hlavných problémom v riadení rybárstva Nového Zélandu; |
| --- | --- |

Y.

keďže odhadzovanie nechcených úlovkov je javom, ktorý sa vyskytuje vo všetkých rybolovných oblastiach na celom svete a nie je jedine problémom Európy; keďže vody EÚ sa vyznačujú hojnosťou zmiešaného rybolovu; keďže niekoľko tretích krajín a samosprávnych území vrátane Kanady, Faerských ostrovov, Nórska, Islandu, Čile a Nového Zélandu v rôznej miere zaviedlo zákaz odhadzovania úlovkov; keďže ďalšie tretie krajiny, napríklad USA, nezakázali odhadzovanie úlovkov, pretože ich právne predpisy v oblasti rybárstva namiesto toho využívajú na zníženie nechcených úlovkov iné prístupy; keďže zákaz odhadzovania úlovkov v Nórsku a na Islande bol v reakcii na konkrétne problémy v priebehu posledných 30 rokov upravovaný; keďže vplyv zákazu odhadzovania úlovkov v Čile ešte nie je úplne známy, pretože sa začal uplatňovať len nedávno; keďže odhadzovanie úlovkov zostáva jedným z hlavných problémom v riadení rybárstva Nového Zélandu;

| Z. | keďže zásada relatívnej stability, ktorá bola prvýkrát stanovená v základnom nariadení o spoločnej rybárskej politike z roku 1983 a v praxi sa vykonáva podľa nariadenia o celkovom povolenom výlove a kvótach z toho istého roku, stanovuje distribučný kľúč celkového povoleného výlovu podľa členských štátov na základe zásad rozdeľovania historických úlovkov (1973 – 1978), závislosti zakotvenej v haagskych preferenciách z roku 1976 a jurisdikčných strát (1973 – 1976); |
| --- | --- |

Z.

keďže zásada relatívnej stability, ktorá bola prvýkrát stanovená v základnom nariadení o spoločnej rybárskej politike z roku 1983 a v praxi sa vykonáva podľa nariadenia o celkovom povolenom výlove a kvótach z toho istého roku, stanovuje distribučný kľúč celkového povoleného výlovu podľa členských štátov na základe zásad rozdeľovania historických úlovkov (1973 – 1978), závislosti zakotvenej v haagskych preferenciách z roku 1976 a jurisdikčných strát (1973 – 1976);

| AA. | keďže bolo uverejnených takmer 4 000 vedeckých dokumentov o odhadzovaní úlovkov, z ktorých viac ako 3 700 súvisí s priemyselným rybolovom, zatiaľ čo menej ako 200 dokumentov sa zameriava na maloobjemový pobrežný rybolov; |
| --- | --- |

AA.

keďže bolo uverejnených takmer 4 000 vedeckých dokumentov o odhadzovaní úlovkov, z ktorých viac ako 3 700 súvisí s priemyselným rybolovom, zatiaľ čo menej ako 200 dokumentov sa zameriava na maloobjemový pobrežný rybolov;

| AB. | keďže od roku 1950 prešli mnohé morské druhy v rôznych skupinách zmenami v zemepisnom rozšírení a sezónnej aktivite, a to v reakcii na otepľovanie oceánov a biogeochemické zmeny v rámci ich biotopov, ako je úbytok kyslíka, čo viedlo k posunu v zložení a hojnosti druhov a produkcii biomasy v ekosystémoch od rovníka k pólom; keďže zmena v rozložení populácií rýb má vplyv na budúce riadenie rybárstva, a teda aj na vykonávanie povinnosti vylodiť úlovky; |
| --- | --- |

AB.

keďže od roku 1950 prešli mnohé morské druhy v rôznych skupinách zmenami v zemepisnom rozšírení a sezónnej aktivite, a to v reakcii na otepľovanie oceánov a biogeochemické zmeny v rámci ich biotopov, ako je úbytok kyslíka, čo viedlo k posunu v zložení a hojnosti druhov a produkcii biomasy v ekosystémoch od rovníka k pólom; keďže zmena v rozložení populácií rýb má vplyv na budúce riadenie rybárstva, a teda aj na vykonávanie povinnosti vylodiť úlovky;

| AC. | keďže Komisia vykonala v júli 2011 pred predložením návrhu nového základného nariadenia o spoločnej rybárskej politike sociálno-ekonomické posúdenie vplyvu politík znižovania odhadzovania úlovkov, ale doteraz nevykonala dôkladnú analýzu jeho sociálno-ekonomického vplyvu a účinkov na bezpečnosť na palube ani neposkytla odpovede na obavy týkajúce sa vykonávania, ktoré vyjadrili poradné rady a členské štáty; |
| --- | --- |

AC.

keďže Komisia vykonala v júli 2011 pred predložením návrhu nového základného nariadenia o spoločnej rybárskej politike sociálno-ekonomické posúdenie vplyvu politík znižovania odhadzovania úlovkov, ale doteraz nevykonala dôkladnú analýzu jeho sociálno-ekonomického vplyvu a účinkov na bezpečnosť na palube ani neposkytla odpovede na obavy týkajúce sa vykonávania, ktoré vyjadrili poradné rady a členské štáty;

| AD. | keďže miera, do akej sa podarilo znížiť odhadzovanie úlovkov, je stále neznáma; keďže až päť členských štátov neodpovedalo na dotazník Komisie týkajúci sa vykonávania povinnosti vylodiť úlovky za rok 2019 a dva z týchto štátov tak neurobili za posledné tri roky; |
| --- | --- |

AD.

keďže miera, do akej sa podarilo znížiť odhadzovanie úlovkov, je stále neznáma; keďže až päť členských štátov neodpovedalo na dotazník Komisie týkajúci sa vykonávania povinnosti vylodiť úlovky za rok 2019 a dva z týchto štátov tak neurobili za posledné tri roky;

| AE. | keďže rozdiely v kontrole a presadzovaní povinnosti vylodiť úlovky môžu viesť k nerovnakým podmienkam v rámci členských štátov i medzi nimi; keďže Európska agentúra pre kontrolu rybárstva (EFCA) vo svojich správach hodnotiacich dodržiavanie povinnosti vylodiť úlovky zistila nedostatočné vykonávanie zo strany členských štátov a predložila odporúčania na zlepšenie kontroly; |
| --- | --- |

AE.

keďže rozdiely v kontrole a presadzovaní povinnosti vylodiť úlovky môžu viesť k nerovnakým podmienkam v rámci členských štátov i medzi nimi; keďže Európska agentúra pre kontrolu rybárstva (EFCA) vo svojich správach hodnotiacich dodržiavanie povinnosti vylodiť úlovky zistila nedostatočné vykonávanie zo strany členských štátov a predložila odporúčania na zlepšenie kontroly;

| AF. | keďže Komisia musí do 31. decembra 2022 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní spoločnej rybárskej politiky vrátane povinnosti vylodiť úlovky; |
| --- | --- |

AF.

keďže Komisia musí do 31. decembra 2022 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní spoločnej rybárskej politiky vrátane povinnosti vylodiť úlovky;

| 1. | potvrdzuje celkový cieľ EÚ, ktorým je zabezpečiť udržateľné využívanie populácií rýb a ochranu morských ekosystémov; zdôrazňuje, že zníženie odhadzovania úlovkov a minimalizácia nechcených úlovkov je prioritou verejnej politiky, ktorá bola vytvorená ako reakcia na obavy týkajúce sa zodpovednosti, ochrany prírodných zdrojov a plytvanie týmito zdrojmi, ako aj na vedeckú potrebu plne objasniť všetky dôvody rybolovnej úmrtnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že výročné správy Komisie o súčasnom stave SRP obsahujú veľmi málo informácií o vykonávaní povinnosti vylodiť úlovky, pričom dosiaľ nie sú k dispozícii žiadne informácie o rozsahu, v akom došlo k zníženiu odhadzovania úlovkov v rámci tejto povinnosti, a neexistuje analýza sociálno-ekonomického vplyvu tejto povinnosti alebo jej vplyvu na bezpečnosť na palube rybárskych plavidiel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uznáva, že zavedenie povinnosti vylodiť úlovky predstavuje zmenu paradigmy a jednu z najväčších výziev v histórii riadenia rybárstva EÚ – od zaznamenávania vylodení a v určitých prípadoch dokonca stanovenia povinného odhadzovania úlovkov až po systém, v ktorom sa zaznamenáva celý úlovok – čo má spoločne so zavedením politiky maximálneho udržateľného výnosu nevyhnutne celý rad ďalekosiahlych krátkodobých aj dlhodobých ekologických a sociálno-ekonomických vplyvov; zdôrazňuje, že je potrebné posúdiť sociálno-ekonomický vplyv povinnosti vylodiť úlovky; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poznamenáva, že politika maximálneho udržateľného výnosu neznamená, že nedochádza k odhadzovaniu úlovkov, a odhadzovanie úlovkov neznamená, že nemožno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos – dôkazy o oboch tvrdeniach možno nájsť v prípade mnohých populácií vrátane druhov ulovených ako vedľajší úlovok; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzdvihuje pokrok dosiahnutý v spolupráci so zainteresovanými stranami a kroky prijaté na zlepšenie selektívnosti; konštatuje však, že podľa Komisie a výboru STECF je úroveň plnenia povinnosti vylodiť úlovky naďalej celkovo nízka a k odhadzovaniu úlovkov dochádza približne v rovnakej miere ako v rokoch pred zavedením tejto povinnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznáva, že podľa nariadenia o kontrole rybárstva existuje od roku 2010 povinnosť zaznamenávať odhodené úlovky v lodnom denníku; vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek zavedeniu povinnosti vylodiť úlovky stále existuje málo spoľahlivých údajov a poznatkov o objeme odhodených úlovkov, že množstvo preventívneho celkového povoleného výlovu sa zvýšilo na rozdiel od zníženia množstiev analytického celkového povoleného výlovu a že dostupnosť vedeckých informácií o stave populácií sa výrazne nezlepšila; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poznamenáva, že povinnosť vylodiť úlovky vyvoláva v odvetví rybolovu a vo vedeckej komunite z dôvodu prekážok rôznej povahy neustále obavy; poukazuje na to, že zdrojom obáv v odvetví rybárstva je nedostatok primeranej infraštruktúry v prístavoch, rastúce prevádzkové náklady, nedostatočné stimuly na dodržiavanie predpisov zo strany orgánov a ťažkosti pri dosahovaní väčšej selektívnosti pri niektorých druhoch rybolovu bez toho, aby bola ohrozená hospodárska životaschopnosť rybolovu, najmä v zmiešanom rybolove vystavenom vysokému riziku situácií spôsobených blokačnými druhmi, čo vedie k nedostatočnému využívaniu dostupných kvót a potenciálnemu predčasnému ukončeniu rybolovu a spôsobuje dotknutým flotilám vážne hospodárske ťažkosti; konštatuje, že doteraz boli hlásené len dva prípady: solea európska (Belgicko) a tuniak okatý (Francúzsko); |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že ťažkosti pri vykonávaní zákazu odhadzovania úlovkov viedli k negatívnemu obrazu rybárov a úsilia odvetvia rybárstva, a to i napriek pokroku dosiahnutému pri plnení cieľa maximálneho udržateľného výnosu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | berie na vedomie nedávno prijaté opatrenia, pokiaľ ide o výmeny kvót a rezervy kvót pre druhy ulovené ako vedľajší úlovok, hoci tieto opatrenia väčšinou nie sú trvalé a sú predmetom rokovaní medzi členskými štátmi a ich účinnosť sa ešte musí dôkladne posúdiť; zdôrazňuje, že je potrebné odstrániť administratívne prekážky brániace účinnému vykonávaniu povinnosti vylodiť úlovky a posilniť rozvoj a využívanie nového selektívneho výstroja a ďalej rozvíjať účinné plány na zníženie vedľajších úlovkov s cieľom obnoviť zraniteľné populácie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje potenciál a potrebu využívania výnimiek (výnimka na základe vysokej miery prežitia a výnimka de minimis), ktoré sú stanovené v nariadení na uľahčenie vykonávania a kompenzáciu prípadného výskytu blokačných situácií; pripomína, že treba poskytovať spoľahlivé a presné dôkazy a údaje, a odporúča zefektívniť proces udeľovania výnimiek vrátane lepšieho zberu vedeckých údajov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že výbor STECF uznal, že kvalita údajov poskytovaných na zdôvodnenie výnimiek sa od predloženia prvých spoločných odporúčaní v roku 2014 vo všeobecnosti zlepšila; uznáva, že poskytovanie údajov a informácií na zdôvodnenie výnimiek môže byť vzhľadom na povahu požadovaných údajov náročné; so znepokojením však konštatuje, že výbor STECF zdôraznil, že existuje mnoho prípadov, keď sa poskytnuté informácie a údaje nevzťahujú na konkrétne druhy a/alebo rybolov, a že na zdôvodnenie viacerých výnimiek sa používajú tie isté štúdie a hypotézy; zdôrazňuje, že v dôsledku absencie údajov a informácií týkajúcich sa konkrétnych druhov a rybolovu je ťažké posúdiť pravdepodobný vplyv navrhovanej výnimky alebo otázku, či daná výnimka spĺňa podmienky pre výnimku de minimis alebo výnimku na základe vysokej miery prežitia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že postupné znižovanie určitých flexibilných opatrení, ako je výnimka de minimis, môže spôsobiť alebo zhoršiť blokačný účinok a viesť k uzavretiu rybolovu; zdôrazňuje, že je potrebné ďalej rozvíjať účinné systémy na zníženie vedľajších úlovkov v menej selektívnom rybolove, ako je napr. lov pelagickými vlečnými sieťami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, že povinnosť vylodiť úlovky nie je sama osebe cieľom, ale nástrojom, ktorý má podnietiť zavádzanie zlepšení v rybolove a prevádzke, stimulovať vývoj a používanie selektívnejšieho výstroja, aby sa množstvo nechcených úlovkov znížilo na minimum, a zlepšiť dokumentáciu o úlovkoch s cieľom lepšie pochopiť a vedecky posúdiť populácie rýb; konštatuje, že mnohí rybári nesúhlasia s prepojením medzi cieľmi týkajúcimi sa povinnosti vylodiť úlovky a jej vykonávaním, čo sa často ukazuje ako prekážka pri ich plnení; uznáva, že hoci dosiahnutie tohto konečného cieľa si vyžaduje čas a dostatočné znalosti, treba vyvinúť väčšie úsilie na podporu jednotného chápania tohto cieľa a zavedenie výsledkov štúdií uskutočnených vedcami a rybármi do praxe, aby sa tak zvýšila selektívnosť a znížili nechcené úlovky; vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala plány na zlepšenie selektívnosti, v prípade potreby aj prostredníctvom stimulov na využívanie selektívnejšieho výstroja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje špecifiká najvzdialenejších regiónov, najmä pokiaľ ide o plavidlá, starnúce flotily a prístavy s obmedzenou skladovacou a spracovateľskou kapacitou, v dôsledku čoho môže byť povinnosť vylodiť úlovky neuskutočniteľná; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poznamenáva, že úrovne odhadzovania úlovkov sa medzi jednotlivými druhmi rybolovu a morskými oblasťami výrazne líšia, čo vyvoláva dojem, že uplatňovanie jednotného pravidla pre všetkých nemusí byť optimálnou stratégiou, ktorá by rybárov stimulovala k väčšej selektívnosti; vyzýva Komisiu, aby identifikovala hlavné nedostatky a pre jednotlivé druhy rybolovu v každej morskej oblasti navrhla upravené a individuálne prispôsobené riešenia, pričom treba osobitnú pozornosť venovať maloobjemovému tradičnému rybolovu, a to najmä v najvzdialenejších regiónoch; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripomína, že súčasný právny rámec poskytuje členským štátom právny základ na aktívnu spoluprácu pri stanovovaní pravidiel selektívneho rybolovu flexibilnejším spôsobom a zavádzaní vedecky overených nástrojov na zmiernenie; vyzýva členské štáty, aby posilnili vzájomnú spoluprácu prostredníctvom regionálneho prístupu, a to aj zapojením príslušných zainteresovaných strán a poradných rád, a aby na tento účel využívali dotácie, ktoré majú k dispozícii; opakuje, že je potrebné zabezpečiť rovnaké podmienky pri vykonávaní povinnosti vylodiť úlovky; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta výsledky nedávnych vedeckých štúdií (napr. DiscardLess, MINOUW a LIFE iSEAS) o inovatívnej selektívnosti výstroja, stratégiách zabránenia nechceným úlovkom a úpravách plavidiel umožňujúcich nakladanie s nechcenými úlovkami na palube; domnieva sa, že je potrebné pokračovať vo výskume s cieľom zlepšiť selektívnosť výstroja, stratégie zabránenia nechceným úlovkom a manipuláciu s nechcenými úlovkami; víta návrh Misie Starfish 2030: obnova nášho oceánu a vôd, pričom sa domnieva sa, že misia v oblasti zdravých oceánov, morí a pobrežných a vnútrozemských vôd pomôže vypracovať naliehavo potrebné riešenia, ktoré budú mať priamy vplyv na odvetvie rybolovu a na udržateľné využívanie a riadenie oceánskych zdrojov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že účinné systémy riadenia rybárstva vrátane schopnosti využívať všetky prvky na riadne vykonávanie povinnosti vylodiť úlovky a dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky musia byť podložené presnou a spoľahlivou dokumentáciou o úlovkoch a vedeckými údajmi; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v prípade potreby zintenzívnili úsilie o úplné vykonávanie príslušných právnych predpisov EÚ a aby prijali ďalšie opatrenia na zabezpečenie úplnosti dokumentácie a zberu údajov, a to spôsobom primeraným rybolovnej kapacite danej maloobjemovej pobrežnej flotily; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom náležitej kontroly nad povinnosťou vylodiť úlovky a jej dodržiavaním a zdôrazňuje negatívny vplyv týchto nedostatkov na udržateľnosť, a to aj v dôsledku stanovenia celkového povoleného výlovu na základe celkového úlovku vrátane zvyšovania kvót/celkového povoleného výlovu s cieľom zahrnúť ryby, ktoré sa predtým odhadzovali; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že existencia početných pravidiel, výnimiek a odchýlok prijatých v posledných rokoch komplikuje vykonávanie povinnosti vylodiť úlovky a hodnotenie súladu agentúrou EFCA, v dôsledku čoho je ťažšie dosahovať ciele ochrany a zlepšovania udržateľnosti rybolovu; zdôrazňuje, že využívanie výnimiek stanovených v spoločnej rybárskej politike je mimoriadne dôležité pre vykonávanie povinnosti vylodiť úlovky; |
| --- | --- |

20.

| 21. | požaduje lepšie využívanie nových technológií a digitálnych riešení vyvinutých v spolupráci s rybárskym odvetvím a orgánmi členských štátov v záujme zlepšenia monitorovania, kontroly a dohľadu pri plnom rešpektovaní práv na súkromie a obchodného tajomstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu rybárov a iných zainteresovaných strán pri vykonávaní politík, čím sa podporuje kultúra dodržiavania predpisov a postupné, priebežné a adaptabilné zmeny pravidiel týkajúcich sa povinnosti vylodiť úlovky; zdôrazňuje ďalšie prínosy dobrovoľných a stimulačných systémov na zlepšenie zapojenia rybárov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že hoci zlepšovanie selektívnosti musí byť naďalej jednou z hlavných priorít, vykonávanie povinnosti vylodiť úlovky si vyžaduje medziodvetvový prístup a vytvorenie jasných stimulov na podporu využívania najlepších postupov na zmiernenie; odporúča tieto sprievodné opatrenia a nástroje riadenia:






  a) | ďalšie využívanie a optimalizácia nástrojov založených na kvótach v súlade so zásadami spoločnej rybárskej politiky, pokiaľ sa zavedú účinné kontrolné opatrenia, ako napríklad: |
| --- | --- | --- |

23.

a)

ďalšie využívanie a optimalizácia nástrojov založených na kvótach v súlade so zásadami spoločnej rybárskej politiky, pokiaľ sa zavedú účinné kontrolné opatrenia, ako napríklad:

| — | prerozdelenie kvót v súlade s očakávaným zložením úlovkov; |
| --- | --- |

—

prerozdelenie kvót v súlade s očakávaným zložením úlovkov;

| — | úpravy prostredníctvom flexibilnej a účinnej výmeny kvót s ostatnými členskými štátmi a susednými tretími krajinami, s ktorými EÚ využíva spoločné zásoby, aby sa zabránilo nedostatočnému využívaniu kvót, napríklad prechodom na trvalé a nie len raz ročne obnoviteľné mechanizmy po stanovení celkového povoleného výlovu a kvót v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami; |
| --- | --- |

—

úpravy prostredníctvom flexibilnej a účinnej výmeny kvót s ostatnými členskými štátmi a susednými tretími krajinami, s ktorými EÚ využíva spoločné zásoby, aby sa zabránilo nedostatočnému využívaniu kvót, napríklad prechodom na trvalé a nie len raz ročne obnoviteľné mechanizmy po stanovení celkového povoleného výlovu a kvót v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami;

| — | pridelenie odhadovaného podielu odhadzovaných úlovkov na kvótach pre rybárov, najmä rybárov vykonávajúcich maloobjemový rybolov, ktorí sa rozhodnú používať selektívnejší výstroj; |
| --- | --- |

—

pridelenie odhadovaného podielu odhadzovaných úlovkov na kvótach pre rybárov, najmä rybárov vykonávajúcich maloobjemový rybolov, ktorí sa rozhodnú používať selektívnejší výstroj;

| b) | preskúmanie uskutočniteľnosti vykonávania námorného priestorového plánovania a riadenia založeného na jednotlivých oblastiach s cieľom zabrániť odhadzovaniu úlovkov prostredníctvom nasmerovania rybárov do oblastí, v ktorých je nižšia pravdepodobnosť výskytu rýb s nedostatočnou veľkosťou, pričom treba zabezpečiť, aby takéto opatrenia neviedli k rozsiahlemu nevyužívaniu iných druhov komerčnej veľkosti; |
| --- | --- |

b)

preskúmanie uskutočniteľnosti vykonávania námorného priestorového plánovania a riadenia založeného na jednotlivých oblastiach s cieľom zabrániť odhadzovaniu úlovkov prostredníctvom nasmerovania rybárov do oblastí, v ktorých je nižšia pravdepodobnosť výskytu rýb s nedostatočnou veľkosťou, pričom treba zabezpečiť, aby takéto opatrenia neviedli k rozsiahlemu nevyužívaniu iných druhov komerčnej veľkosti;

| c) | poskytnutie väčšej pružnosti rybárom pri výbere riešení týkajúcich sa výstroja spolu s väčšou zodpovednosťou za dokumentáciu (úplná dokumentácia úlovkov); |
| --- | --- |

c)

poskytnutie väčšej pružnosti rybárom pri výbere riešení týkajúcich sa výstroja spolu s väčšou zodpovednosťou za dokumentáciu (úplná dokumentácia úlovkov);

| d) | zavedenie pružných mechanizmov schvaľovania nových typov selektívneho výstroja s cieľom motivovať zainteresované strany, aby sa prihlasovali do pilotných projektov a realizovali ich; |
| --- | --- |

d)

zavedenie pružných mechanizmov schvaľovania nových typov selektívneho výstroja s cieľom motivovať zainteresované strany, aby sa prihlasovali do pilotných projektov a realizovali ich;

| e) | udelenie výhradného prístupu k miestam rybolovu alebo na konkrétne obdobia s cieľom podporiť selektívnosť; |
| --- | --- |

e)

udelenie výhradného prístupu k miestam rybolovu alebo na konkrétne obdobia s cieľom podporiť selektívnosť;

| f) | prijatie stratégií na čo najlepšie využitie nechcených úlovkov na iné účely ako na ľudskú spotrebu bez toho, aby sa vytvoril dopyt po úlovkoch nedosahujúcich požadovanú veľkosť, pokiaľ je to pre rybárov z ekonomického a prevádzkového hľadiska uskutočniteľné; |
| --- | --- |

f)

prijatie stratégií na čo najlepšie využitie nechcených úlovkov na iné účely ako na ľudskú spotrebu bez toho, aby sa vytvoril dopyt po úlovkoch nedosahujúcich požadovanú veľkosť, pokiaľ je to pre rybárov z ekonomického a prevádzkového hľadiska uskutočniteľné;

| g) | vypracovanie atlasu odhadzovania úlovkov ako súpisu nechcených úlovkov v jednotlivých druhoch rybolovu a rybolovných oblastiach s cieľom lepšie rozvinúť regionálne plány pre vedľajšie úlovky so zapojením členských štátov a odvetvia rybolovu a s podporou Európskeho námorného, rybolovného a akvakultúrneho fondu; |
| --- | --- |

g)

vypracovanie atlasu odhadzovania úlovkov ako súpisu nechcených úlovkov v jednotlivých druhoch rybolovu a rybolovných oblastiach s cieľom lepšie rozvinúť regionálne plány pre vedľajšie úlovky so zapojením členských štátov a odvetvia rybolovu a s podporou Európskeho námorného, rybolovného a akvakultúrneho fondu;

| h) | využívanie a rozvoj dobrovoľných nástrojov umelej inteligencie spojených so stimulmi s cieľom zvýšiť selektívnosť a kontrolu a zlepšiť identifikáciu druhov, a to v spolupráci s odvetvím rybolovu a orgánmi členských štátov; |
| --- | --- |

h)

využívanie a rozvoj dobrovoľných nástrojov umelej inteligencie spojených so stimulmi s cieľom zvýšiť selektívnosť a kontrolu a zlepšiť identifikáciu druhov, a to v spolupráci s odvetvím rybolovu a orgánmi členských štátov;

| i) | postupné zavádzanie požiadavky uplatňovať rovnakú politiku odhadzovania úlovkov pri dovoze produktov rybárstva z tretích krajín, aby sa tak z hľadiska európskej flotily odstránili komparatívne nevýhody a nekalá súťaž a zároveň sme smerovali k lepšej ochrane svetových rybolovných zdrojov; |
| --- | --- |

i)

postupné zavádzanie požiadavky uplatňovať rovnakú politiku odhadzovania úlovkov pri dovoze produktov rybárstva z tretích krajín, aby sa tak z hľadiska európskej flotily odstránili komparatívne nevýhody a nekalá súťaž a zároveň sme smerovali k lepšej ochrane svetových rybolovných zdrojov;

| j) | obnovenie povinnosti Komisie každoročne podávať správu o aktuálnom stave spoločnej rybárskej politiky a o vykonávaní povinnosti vylodiť úlovky a poskytovať viac informácií o jej vykonávaní vrátane sociálno-ekonomického vplyvu a, okrem iného, spotreby paliva, skladovacieho priestoru, vplyvu na bezpečnostné a pracovné podmienky na palube rybárskych plavidiel, zníženia odhadzovania úlovkov a nechcených úlovkov a zlepšenia stavu populácií rýb (maximálny udržateľný výnos); |
| --- | --- |

j)

obnovenie povinnosti Komisie každoročne podávať správu o aktuálnom stave spoločnej rybárskej politiky a o vykonávaní povinnosti vylodiť úlovky a poskytovať viac informácií o jej vykonávaní vrátane sociálno-ekonomického vplyvu a, okrem iného, spotreby paliva, skladovacieho priestoru, vplyvu na bezpečnostné a pracovné podmienky na palube rybárskych plavidiel, zníženia odhadzovania úlovkov a nechcených úlovkov a zlepšenia stavu populácií rýb (maximálny udržateľný výnos);

| 24. | vyzýva Komisiu, aby v rámci hodnotiacej správy o vykonávaní spoločnej rybárskej politiky, ktorá sa má predložiť v roku 2022, predovšetkým:






  a) | posúdila, do akej miery sa dosiahlo zníženie odhadzovania úlovkov v rámci povinnosti vylodiť úlovky a či to prispelo k zlepšeniu stavu populácií rýb (maximálny udržateľný výnos) a k zníženiu vplyvu na morský ekosystém; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

posúdila, do akej miery sa dosiahlo zníženie odhadzovania úlovkov v rámci povinnosti vylodiť úlovky a či to prispelo k zlepšeniu stavu populácií rýb (maximálny udržateľný výnos) a k zníženiu vplyvu na morský ekosystém;

| b) | v súlade s odporúčaniami FAO a MOP posúdila sociálno-ekonomický vplyv povinnosti vylodiť úlovky, systém odmeňovania, počet členov posádky a bezpečnostné a pracovné podmienky na palube; |
| --- | --- |

b)

v súlade s odporúčaniami FAO a MOP posúdila sociálno-ekonomický vplyv povinnosti vylodiť úlovky, systém odmeňovania, počet členov posádky a bezpečnostné a pracovné podmienky na palube;

| c) | identifikovala a monitorovala rybolov v oblastiach, kde vedecké dôkazy naznačujú, že dosiahnutie zvýšenia selektívnosti je v súčasnosti zložité; |
| --- | --- |

c)

identifikovala a monitorovala rybolov v oblastiach, kde vedecké dôkazy naznačujú, že dosiahnutie zvýšenia selektívnosti je v súčasnosti zložité;

| d) | vyhodnotila účinnosť a uplatniteľnosť nedávno prijatých rezerv kvót pre vedľajšie úlovky ako účinného a uplatniteľného nástroja na boj proti situáciám spôsobeným blokačnými druhmi; |
| --- | --- |

d)

vyhodnotila účinnosť a uplatniteľnosť nedávno prijatých rezerv kvót pre vedľajšie úlovky ako účinného a uplatniteľného nástroja na boj proti situáciám spôsobeným blokačnými druhmi;

| e) | posúdila vplyv druhov, ktoré Rada v posledných rokoch vyňala zo zoznamu populácií podliehajúcich celkovému povolenému výlovu, na udržateľnosť a vyhodnotila možné dôsledky ich opätovného zaradenia do systému celkového povoleného výlovu; |
| --- | --- |

e)

posúdila vplyv druhov, ktoré Rada v posledných rokoch vyňala zo zoznamu populácií podliehajúcich celkovému povolenému výlovu, na udržateľnosť a vyhodnotila možné dôsledky ich opätovného zaradenia do systému celkového povoleného výlovu;

| f) | identifikovala a odstránila administratívne ťažkosti, ktoré sa vyskytli pri vypracúvaní a realizácii pilotných projektov v oblasti selektívnosti a ktoré brzdia úsilie rybárov o väčšiu selektívnosť; |
| --- | --- |

f)

identifikovala a odstránila administratívne ťažkosti, ktoré sa vyskytli pri vypracúvaní a realizácii pilotných projektov v oblasti selektívnosti a ktoré brzdia úsilie rybárov o väčšiu selektívnosť;

| g) | identifikovala obchodné a/alebo charitatívne príležitosti v úsilí o čo najlepšie využitie týchto nezamedziteľných vylodených úlovkov nedosahujúcich minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť a nechcených úlovkov, aby sa zabránilo plytvaniu prírodnými zdrojmi, ako aj ohrozeniu cieľov spoločnej rybárskej politiky v oblasti udržateľnosti; |
| --- | --- |

g)

identifikovala obchodné a/alebo charitatívne príležitosti v úsilí o čo najlepšie využitie týchto nezamedziteľných vylodených úlovkov nedosahujúcich minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť a nechcených úlovkov, aby sa zabránilo plytvaniu prírodnými zdrojmi, ako aj ohrozeniu cieľov spoločnej rybárskej politiky v oblasti udržateľnosti;

| h) | posúdila, či je súčasná politika povinnosti vylodiť úlovky vhodná na daný účel, a vyhodnotila uskutočniteľnosť prispôsobenia povinnosti vylodiť úlovky podľa jednotlivých druhov rybolovu a/alebo populácie; |
| --- | --- |

h)

posúdila, či je súčasná politika povinnosti vylodiť úlovky vhodná na daný účel, a vyhodnotila uskutočniteľnosť prispôsobenia povinnosti vylodiť úlovky podľa jednotlivých druhov rybolovu a/alebo populácie;

| i) | vyhodnotila spôsoby lepšieho prispôsobenia a zjednodušenia článku 15 spoločnej rybárskej politiky s cieľom uľahčiť vykonávanie a pochopenie tohto článku všetkými zainteresovanými stranami, a najmä využívanie celkových dostupných nástrojov, ktoré poskytuje platný právny rámec, zo strany členských štátov v záujme zlepšenia selektívnosti a zníženia množstva nechcených úlovkov; |
| --- | --- |

i)

vyhodnotila spôsoby lepšieho prispôsobenia a zjednodušenia článku 15 spoločnej rybárskej politiky s cieľom uľahčiť vykonávanie a pochopenie tohto článku všetkými zainteresovanými stranami, a najmä využívanie celkových dostupných nástrojov, ktoré poskytuje platný právny rámec, zo strany členských štátov v záujme zlepšenia selektívnosti a zníženia množstva nechcených úlovkov;

| 25. | vyzýva Komisiu, aby v náležitom prípade na základe tohto hodnotenia predložila legislatívny návrh s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov v oblasti zníženia odhadzovania úlovkov a zlepšenia stavu populácií; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje znepokojenie nad tým, že na populácie využívané spoločne s tretími krajinami sa vždy nevzťahujú rovnaké ustanovenia o odhadzovaní úlovkov; zdôrazňuje potrebu postupnej konvergencie, pokiaľ ide o hlavné ciele riadenia rybárstva, s cieľom zabezpečiť najvyššie normy v záujme dosiahnutia dobrého environmentálneho stavu spoločného morského ekosystému, udržateľnosti rybolovných činností a zachovania rovnakých podmienok s tretími krajinami, najmä so Spojeným kráľovstvom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Výboru regiónov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.

(2)  Ú. v. EÚ L 198, 25.7.2019, s. 105.

(3)  Ú. v. EÚ L 25, 31.1.2017, s. 12.

(4)  Borges, L., The unintended impact of the European discard ban, ICES Journal of Marine Science, zväzok 78, 1. vydanie, január – február 2021, s. 134 – 141, https://doi.org/10.1093/icesjms/fsaa200

(5)  Povinnosť vylodiť úlovky a blokačné druhy pri viacdruhovom a zmiešanom rybolove – Severné more.

(6)  Povinnosť vylodiť úlovky a blokačné druhy pri viacdruhovom a zmiešanom rybolove – severozápadné vody.

(7)  Povinnosť vylodiť úlovky a blokačné druhy pri viacdruhovom a zmiešanom rybolove – juhozápadné vody.

(8)  Zákaz odhadzovania úlovkov, povinnosť vylodiť úlovky a maximálny udržateľný výnos v západnej časti Stredozemného mora – prípad Španielska.

(9)  Zákaz odhadzovania úlovkov, povinnosť vylodiť úlovky a maximálny udržateľný výnos v západnej časti Stredozemného mora – prípad Talianska.

(10)  Uhlmann, Sven & Ulrich, Clara & Kennelly, Steven. (2019). The European Landing Obligation Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries: Reducing Discards in Complex, Multi-Species and Multi-Jurisdictional Fisheries.

(11)  A third assessment of global marine fisheries discards, FAO, 2019.

(12)  Evaluation of Member States' Annual Reports on the Landing Obligation (for 2019) (Hodnotenie výročných správ členských štátov o povinnosti vylodiť úlovky (za rok 2019)) (STECF-Adhoc-20-02).

(13)  Odbytiská pre nechcené úlovky. EUMOFA. 2020.

---

Streda 19. mája 2021

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/18

---

P9_TA(2021)0236

Problémy organizátorov športových podujatí v digitálnom prostredí

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 s odporúčaniami pre Komisiu o problémoch organizátorov športových podujatí v digitálnom prostredí (2020/2073(INL))

(2022/C 15/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na článok 114 ZFEÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 114 ZFEÚ,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 7, 8, 11, 16, článok 17 ods. 2 a články 47 a 52, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 7, 8, 11, 16, článok 17 ods. 2 a články 47 a 52,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (1),

| — | so zreteľom na vyhlásenie Komisie o organizátoroch športových podujatí pripojené k legislatívnemu uzneseniu Európskeho parlamentu z 26. marca 2019 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o autorskom práve na jednotnom digitálnom trhu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Komisie o organizátoroch športových podujatí pripojené k legislatívnemu uzneseniu Európskeho parlamentu z 26. marca 2019 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o autorskom práve na jednotnom digitálnom trhu (2),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/789 zo 17. apríla 2019, ktorou sa stanovujú pravidlá výkonu autorského práva a práv súvisiacich s autorským právom uplatniteľné na niektoré online vysielania vysielateľov a retransmisie televíznych a rozhlasových programov a ktorou sa mení smernica Rady 93/83/EHS (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/789 zo 17. apríla 2019, ktorou sa stanovujú pravidlá výkonu autorského práva a práv súvisiacich s autorským právom uplatniteľné na niektoré online vysielania vysielateľov a retransmisie televíznych a rozhlasových programov a ktorou sa mení smernica Rady 93/83/EHS (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1128 zo 14. júna 2017 o cezhraničnej prenosnosti online obsahových služieb na vnútornom trhu (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1128 zo 14. júna 2017 o cezhraničnej prenosnosti online obsahových služieb na vnútornom trhu (4),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES z 29. apríla 2004 o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (5) (smernica o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES z 29. apríla 2004 o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (5) (smernica o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (6),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES z 22. mája 2001 o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES z 22. mája 2001 o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti (7),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (8),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/334 z 1. marca 2018 o opatreniach na účinný boj proti nezákonnému obsahu na internete (9) a na oznámenie Komisie z 28. septembra 2017 Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom „Boj proti nezákonnému obsahu na internete: Zvyšovanie zodpovednosti online platforiem“ (COM(2017)0555), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/334 z 1. marca 2018 o opatreniach na účinný boj proti nezákonnému obsahu na internete (9) a na oznámenie Komisie z 28. septembra 2017 Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom „Boj proti nezákonnému obsahu na internete: Zvyšovanie zodpovednosti online platforiem“ (COM(2017)0555),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. novembra 2017 Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom „Usmernenie k niektorým aspektom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva“ (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. novembra 2017 Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom „Usmernenie k niektorým aspektom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva“ (COM(2017)0708),

| — | so zreteľom na memorandum o porozumení z 25. júna 2018 o online reklame a právach duševného vlastníctva, ktoré uľahčila Európska komisia, a na správu Komisie o fungovaní memoranda o porozumení o online reklame a právach duševného vlastníctva (SWD(2020)0167), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na memorandum o porozumení z 25. júna 2018 o online reklame a právach duševného vlastníctva, ktoré uľahčila Európska komisia, a na správu Komisie o fungovaní memoranda o porozumení o online reklame a právach duševného vlastníctva (SWD(2020)0167),

| — | so zreteľom na články 47 a 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 47 a 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre kultúru a vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre kultúru a vzdelávanie,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0139/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0139/2021),

| A. | keďže šport zohráva kľúčovú úlohu v sociálnej, kultúrnej a hospodárskej prosperite Únie a podporuje spoločné hodnoty solidarity, rozmanitosti a sociálneho začleňovania, pričom významne prispieva k hospodárstvu a sociálnemu rozvoju; |
| --- | --- |

A.

keďže šport zohráva kľúčovú úlohu v sociálnej, kultúrnej a hospodárskej prosperite Únie a podporuje spoločné hodnoty solidarity, rozmanitosti a sociálneho začleňovania, pričom významne prispieva k hospodárstvu a sociálnemu rozvoju;

| B. | keďže podľa článku 165 ZFEÚ Únia prispieva k podpore európskych záležitostí týkajúcich sa športu, pričom zohľadňuje osobitnú povahu športu; keďže by sa mal zohľadniť aj príspevok športu k dosiahnutiu celkových cieľov Únie, ako je ochrana životného prostredia, digitalizácia a inkluzívnosť, a keďže Únia by sa mala zamerať na ďalší rozvoj a zachovanie európskeho rozmeru športu v digitálnom prostredí; |
| --- | --- |

B.

keďže podľa článku 165 ZFEÚ Únia prispieva k podpore európskych záležitostí týkajúcich sa športu, pričom zohľadňuje osobitnú povahu športu; keďže by sa mal zohľadniť aj príspevok športu k dosiahnutiu celkových cieľov Únie, ako je ochrana životného prostredia, digitalizácia a inkluzívnosť, a keďže Únia by sa mala zamerať na ďalší rozvoj a zachovanie európskeho rozmeru športu v digitálnom prostredí;

| C. | keďže šport tiež propaguje a učí hodnoty, ako je vzájomný rešpekt a porozumenie, solidarita, rovnosť, inkluzívnosť, rozmanitosť, spravodlivosť, spolupráca a občianska angažovanosť, pričom významne prispieva k vzdelávacím a kultúrnym hodnotám, a možno ho pokladať za kultúrnu a spoločenskú potrebu; keďže je mimoriadne dôležité, aby tieto hodnoty podporovali organizátori športových podujatí, vysielatelia, online sprostredkovatelia, vnútroštátne orgány a ďalšie zainteresované strany v sektore športu; keďže politika Únie v oblasti športu musí podporovať zámery a ciele profesionálneho aj amatérskeho športu a môže pomôcť pri riešení nadnárodných výziev; |
| --- | --- |

C.

keďže šport tiež propaguje a učí hodnoty, ako je vzájomný rešpekt a porozumenie, solidarita, rovnosť, inkluzívnosť, rozmanitosť, spravodlivosť, spolupráca a občianska angažovanosť, pričom významne prispieva k vzdelávacím a kultúrnym hodnotám, a možno ho pokladať za kultúrnu a spoločenskú potrebu; keďže je mimoriadne dôležité, aby tieto hodnoty podporovali organizátori športových podujatí, vysielatelia, online sprostredkovatelia, vnútroštátne orgány a ďalšie zainteresované strany v sektore športu; keďže politika Únie v oblasti športu musí podporovať zámery a ciele profesionálneho aj amatérskeho športu a môže pomôcť pri riešení nadnárodných výziev;

| D. | keďže šport slúži ako prostriedok integrácie; keďže zainteresované strany v oblasti športu, obce a športová komunita by mali spolupracovať na smerovaní k udržateľnejšiemu a inkluzívnejšiemu športovému sektoru tým, že uľahčia účasť na športových podujatiach pre všetky skupiny verejnosti, najmä ľudí s obmedzenými príležitosťami, bez ohľadu na ich vek, rod, zdravotné postihnutie alebo etnický pôvod; |
| --- | --- |

D.

keďže šport slúži ako prostriedok integrácie; keďže zainteresované strany v oblasti športu, obce a športová komunita by mali spolupracovať na smerovaní k udržateľnejšiemu a inkluzívnejšiemu športovému sektoru tým, že uľahčia účasť na športových podujatiach pre všetky skupiny verejnosti, najmä ľudí s obmedzenými príležitosťami, bez ohľadu na ich vek, rod, zdravotné postihnutie alebo etnický pôvod;

| E. | keďže fanúšikovská kultúra je neodmysliteľnou súčasťou športového zážitku, a nie len základom pre marketing produktu; |
| --- | --- |

E.

keďže fanúšikovská kultúra je neodmysliteľnou súčasťou športového zážitku, a nie len základom pre marketing produktu;

| F. | keďže odvetvia súvisiace so športom predstavujú 2,12 % HDP Únie a 2,72 % zamestnanosti v Únii; keďže športové podujatia majú významný územný vplyv z hľadiska účasti a hospodárstva; |
| --- | --- |

F.

keďže odvetvia súvisiace so športom predstavujú 2,12 % HDP Únie a 2,72 % zamestnanosti v Únii; keďže športové podujatia majú významný územný vplyv z hľadiska účasti a hospodárstva;

| G. | keďže šport na amatérskej úrovni je základom pre profesionálnu úroveň, pretože malé športové kluby predstavujú nosný pilier európskeho amatérskeho športu a významne prispievajú k rozvoju mladých športovcov, pričom väčšinou fungujú na dobrovoľnom základe; keďže 35 miliónov amatérov prispieva k rozvoju masovej účasti na športe a šíreniu športových hodnôt; |
| --- | --- |

G.

keďže šport na amatérskej úrovni je základom pre profesionálnu úroveň, pretože malé športové kluby predstavujú nosný pilier európskeho amatérskeho športu a významne prispievajú k rozvoju mladých športovcov, pričom väčšinou fungujú na dobrovoľnom základe; keďže 35 miliónov amatérov prispieva k rozvoju masovej účasti na športe a šíreniu športových hodnôt;

| H. | keďže rozvoj digitálneho prostredia a nových technológií uľahčil všetkým fanúšikom prístup k športovým podujatiam vysielaným na všetkých druhoch zariadení, zvýšil potenciálne vystavenie nezákonnému obsahu a zvýšil počet ľudí, ktorí majú prístup k takémuto vysielaniu, a ponúkol príležitosti pre šport, ktorý sa tradične nevysiela, aby sa zviditeľnil; keďže okrem toho podporil rozvoj nových online obchodných modelov, čím sa vytvorili nové spôsoby vytvárania príjmov; keďže zároveň uľahčil nezákonný online prenos športových vysielaní a online pirátstvo v rámci Únie aj mimo nej, čo poškodzuje profesionálny aj masový šport a ohrozuje organizáciu a udržateľnosť športových podujatí, ako aj finančnú stabilitu celého športového sektora; |
| --- | --- |

H.

keďže rozvoj digitálneho prostredia a nových technológií uľahčil všetkým fanúšikom prístup k športovým podujatiam vysielaným na všetkých druhoch zariadení, zvýšil potenciálne vystavenie nezákonnému obsahu a zvýšil počet ľudí, ktorí majú prístup k takémuto vysielaniu, a ponúkol príležitosti pre šport, ktorý sa tradične nevysiela, aby sa zviditeľnil; keďže okrem toho podporil rozvoj nových online obchodných modelov, čím sa vytvorili nové spôsoby vytvárania príjmov; keďže zároveň uľahčil nezákonný online prenos športových vysielaní a online pirátstvo v rámci Únie aj mimo nej, čo poškodzuje profesionálny aj masový šport a ohrozuje organizáciu a udržateľnosť športových podujatí, ako aj finančnú stabilitu celého športového sektora;

| I. | keďže ochrana práv duševného vlastníctva je základným právom zakotveným v Charte základných práv; keďže zmysel a rozsah základných práv zakotvených v charte sa určuje v súlade s príslušnou judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

I.

keďže ochrana práv duševného vlastníctva je základným právom zakotveným v Charte základných práv; keďže zmysel a rozsah základných práv zakotvených v charte sa určuje v súlade s príslušnou judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva;

| J. | keďže fanúšikovská kultúra, ktorá je založená na slobode zdieľať a žiť športové skúsenosti v reálnom čase, ako aj pred živými športovými podujatiami a po nich, je základným prvkom úlohy, ktorú šport zohráva v európskej spoločnosti; |
| --- | --- |

J.

keďže fanúšikovská kultúra, ktorá je založená na slobode zdieľať a žiť športové skúsenosti v reálnom čase, ako aj pred živými športovými podujatiami a po nich, je základným prvkom úlohy, ktorú šport zohráva v európskej spoločnosti;

| K. | keďže nezákonný prenos športových podujatí a šírenie nezákonného obsahu na internete nielenže spôsobujú významné hospodárske škody sektoru športu, čo vedie k stratám príjmov z predplatného a reklamy, ale sú škodlivé aj pre koncových používateľov, ako sú fanúšikovia a spotrebitelia, napríklad preto, že títo koncoví používatelia sú vystavení krádežiam osobných údajov, škodlivému softvéru alebo iným formám poškodenia alebo ujmy súvisiacim s internetom; keďže nezákonné vysielanie športových podujatí je často súčasťou narastajúcej činnosti zločineckých organizácií; keďže online pirátstvo sa netýka len živého športového vysielania dostupného prostredníctvom predplatených služieb, ale aj bezplatného vysielania športových podujatí; |
| --- | --- |

K.

keďže nezákonný prenos športových podujatí a šírenie nezákonného obsahu na internete nielenže spôsobujú významné hospodárske škody sektoru športu, čo vedie k stratám príjmov z predplatného a reklamy, ale sú škodlivé aj pre koncových používateľov, ako sú fanúšikovia a spotrebitelia, napríklad preto, že títo koncoví používatelia sú vystavení krádežiam osobných údajov, škodlivému softvéru alebo iným formám poškodenia alebo ujmy súvisiacim s internetom; keďže nezákonné vysielanie športových podujatí je často súčasťou narastajúcej činnosti zločineckých organizácií; keďže online pirátstvo sa netýka len živého športového vysielania dostupného prostredníctvom predplatených služieb, ale aj bezplatného vysielania športových podujatí;

| L. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 a obmedzenia prístupu k športovým podujatiam viedli k poklesu predaja lístkov na športové podujatia a zároveň vytvorili príležitosti na rozvoj predplatného športových kanálov a na zvýšenie počtu divákov online a televízneho vysielania, ako aj na nezákonné vysielanie športových podujatí; |
| --- | --- |

L.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 a obmedzenia prístupu k športovým podujatiam viedli k poklesu predaja lístkov na športové podujatia a zároveň vytvorili príležitosti na rozvoj predplatného športových kanálov a na zvýšenie počtu divákov online a televízneho vysielania, ako aj na nezákonné vysielanie športových podujatí;

| M. | keďže na rozdiel od iných sektorov väčšina hodnoty vysielania športového podujatia spočíva v tom, že ide o živé vysielanie, a väčšina tejto hodnoty sa stráca, keď sa podujatie skončí; keďže nezákonné vysielanie športových podujatí je v prvých tridsiatich minútach svojho objavenia sa na internete najškodlivejšie; keďže v dôsledku toho a len v tejto súvislosti je potrebná okamžitá reakcia, aby sa skoncovalo s nezákonnými online prenosmi športových podujatí; |
| --- | --- |

M.

keďže na rozdiel od iných sektorov väčšina hodnoty vysielania športového podujatia spočíva v tom, že ide o živé vysielanie, a väčšina tejto hodnoty sa stráca, keď sa podujatie skončí; keďže nezákonné vysielanie športových podujatí je v prvých tridsiatich minútach svojho objavenia sa na internete najškodlivejšie; keďže v dôsledku toho a len v tejto súvislosti je potrebná okamžitá reakcia, aby sa skoncovalo s nezákonnými online prenosmi športových podujatí;

| N. | keďže opatrenia by mali byť zamerané na miesto pôvodu strímingu nezákonného obsahu, konkrétne na tých, ktorí umožňujú používanie nezákonných webových lokalít, a nie na fanúšikov a spotrebiteľov, ktorí sa nedobrovoľne a nevedomky zapájajú do nezákonného strímingu; |
| --- | --- |

N.

keďže opatrenia by mali byť zamerané na miesto pôvodu strímingu nezákonného obsahu, konkrétne na tých, ktorí umožňujú používanie nezákonných webových lokalít, a nie na fanúšikov a spotrebiteľov, ktorí sa nedobrovoľne a nevedomky zapájajú do nezákonného strímingu;

| O. | keďže v posledných rokoch vzrastá počet nových multimediálnych kanálov s nezákonnou distribúciou živých športových podujatí, z ktorých z dôvodu jeho rastúceho objemu vyniká nezákonné používanie televízneho vysielania internetového protokolu (IPTV); |
| --- | --- |

O.

keďže v posledných rokoch vzrastá počet nových multimediálnych kanálov s nezákonnou distribúciou živých športových podujatí, z ktorých z dôvodu jeho rastúceho objemu vyniká nezákonné používanie televízneho vysielania internetového protokolu (IPTV);

| P. | keďže nezákonné vysielanie celého športového podujatia je potrebné odlíšiť od krátkych sekvencií, ktoré zdieľajú fanúšikovia a ktoré sa týkajú fanúšikovskej kultúry napríklad s cieľom poukázať na výskyt nenávistných prejavov a rasizmu; keďže takýto nezákonný prenos by sa mal rozlišovať od obsahu, ktorý je zákonne uverejňovaný, pričom sa dodržiavajú obmedzenia a výnimky v rámci autorského práva, alebo od obsahu, ktorý uverejňujú novinári v záujme informovania širokej verejnosti, ako sa stanovuje v smernici o audiovizuálnych mediálnych službách; keďže opatrenia zamerané na ochranu vysielacích práv pred nezákonným využívaním a pirátstvom nesmú ovplyvňovať slobodu tlače a schopnosť spravodajských médií informovať občanov; |
| --- | --- |

P.

keďže nezákonné vysielanie celého športového podujatia je potrebné odlíšiť od krátkych sekvencií, ktoré zdieľajú fanúšikovia a ktoré sa týkajú fanúšikovskej kultúry napríklad s cieľom poukázať na výskyt nenávistných prejavov a rasizmu; keďže takýto nezákonný prenos by sa mal rozlišovať od obsahu, ktorý je zákonne uverejňovaný, pričom sa dodržiavajú obmedzenia a výnimky v rámci autorského práva, alebo od obsahu, ktorý uverejňujú novinári v záujme informovania širokej verejnosti, ako sa stanovuje v smernici o audiovizuálnych mediálnych službách; keďže opatrenia zamerané na ochranu vysielacích práv pred nezákonným využívaním a pirátstvom nesmú ovplyvňovať slobodu tlače a schopnosť spravodajských médií informovať občanov;

| Q. | keďže určité významné športové podujatia sú vo všeobecnom verejnom záujme a prístup k informáciám o nich v reálnom čase by preto mal byť zaručený pre všetkých občanov a nemal by podliehať neprimeraným alebo nezákonným obmedzeniam; keďže to sa týka aj novinárov a spravodajských reportérov, ktorí môžu poskytovať takéto informácie v reálnom čase; keďže členské štáty by mali podporovať vysielanie významných športových podujatí v rámci voľne dostupných programov ako formu ľudovej kultúry, ktorá zohráva dôležitú úlohu v živote občanov; |
| --- | --- |

Q.

keďže určité významné športové podujatia sú vo všeobecnom verejnom záujme a prístup k informáciám o nich v reálnom čase by preto mal byť zaručený pre všetkých občanov a nemal by podliehať neprimeraným alebo nezákonným obmedzeniam; keďže to sa týka aj novinárov a spravodajských reportérov, ktorí môžu poskytovať takéto informácie v reálnom čase; keďže členské štáty by mali podporovať vysielanie významných športových podujatí v rámci voľne dostupných programov ako formu ľudovej kultúry, ktorá zohráva dôležitú úlohu v živote občanov;

| R. | keďže počet nositeľov práv, sprostredkovateľov a iných poskytovateľov služieb, ktorí vyvíjajú softvérové nástroje na identifikáciu nezákonného vysielania živých športových podujatí s minimálnou mierou chybovosti, sa neustále zvyšuje; keďže zároveň spoľahlivosť oznámení vydaných týmito nositeľmi práv, sprostredkovateľmi a inými poskytovateľmi služieb závisí od presnosti a technickej kvality softvérových nástrojov, ktoré používajú na identifikáciu nezákonného vysielania živých športových podujatí; |
| --- | --- |

R.

keďže počet nositeľov práv, sprostredkovateľov a iných poskytovateľov služieb, ktorí vyvíjajú softvérové nástroje na identifikáciu nezákonného vysielania živých športových podujatí s minimálnou mierou chybovosti, sa neustále zvyšuje; keďže zároveň spoľahlivosť oznámení vydaných týmito nositeľmi práv, sprostredkovateľmi a inými poskytovateľmi služieb závisí od presnosti a technickej kvality softvérových nástrojov, ktoré používajú na identifikáciu nezákonného vysielania živých športových podujatí;

| S. | keďže títo držitelia práv, sprostredkovatelia a iní poskytovatelia služieb, ktorých softvérové nástroje dokážu účinne a spoľahlivo identifikovať nezákonné vysielanie živých športových podujatí, by sa mali považovať za „certifikovaných dôveryhodných oznamovateľov“; keďže na to, aby bol niekto legálne považovaný za certifikovaného dôveryhodného oznamovateľa by sa malo vyžadovať plnenie noriem kvality a presnosti; keďže certifikát založený na spoločných požiadavkách Únie by bol uprednostňovanou možnosťou na zabezpečenie jednotného a účinného uznávania dôveryhodných oznamovateľov; |
| --- | --- |

S.

keďže títo držitelia práv, sprostredkovatelia a iní poskytovatelia služieb, ktorých softvérové nástroje dokážu účinne a spoľahlivo identifikovať nezákonné vysielanie živých športových podujatí, by sa mali považovať za „certifikovaných dôveryhodných oznamovateľov“; keďže na to, aby bol niekto legálne považovaný za certifikovaného dôveryhodného oznamovateľa by sa malo vyžadovať plnenie noriem kvality a presnosti; keďže certifikát založený na spoločných požiadavkách Únie by bol uprednostňovanou možnosťou na zabezpečenie jednotného a účinného uznávania dôveryhodných oznamovateľov;

| T. | keďže Únia a členské štáty by mali podporovať výskum a inovácie zamerané na rozvoj lepších softvérových nástrojov na identifikáciu a nahlasovanie nezákonného vysielania živých športových podujatí; |
| --- | --- |

T.

keďže Únia a členské štáty by mali podporovať výskum a inovácie zamerané na rozvoj lepších softvérových nástrojov na identifikáciu a nahlasovanie nezákonného vysielania živých športových podujatí;

| U. | keďže športové podujatia nie sú predmetom ochrany autorských práv podľa práva Únie, ale ako také majú jedinečnú a v tomto rozsahu originálnu povahu, ktorá ich môže zmeniť na predmety hodné ochrany porovnateľnej s ochranou diel chránených autorským právom; keďže v práve Únie sa pre organizátorov športových podujatí ako takých nestanovuje žiadna harmonizovaná ochrana; keďže v právnych predpisoch niektorých členských štátov sa však osobitná ochrana organizátorov športových podujatí stanovuje, čím sa vytvára právna neistota a roztrieštenosť regulačného rámca Únie; |
| --- | --- |

U.

keďže športové podujatia nie sú predmetom ochrany autorských práv podľa práva Únie, ale ako také majú jedinečnú a v tomto rozsahu originálnu povahu, ktorá ich môže zmeniť na predmety hodné ochrany porovnateľnej s ochranou diel chránených autorským právom; keďže v práve Únie sa pre organizátorov športových podujatí ako takých nestanovuje žiadna harmonizovaná ochrana; keďže v právnych predpisoch niektorých členských štátov sa však osobitná ochrana organizátorov športových podujatí stanovuje, čím sa vytvára právna neistota a roztrieštenosť regulačného rámca Únie;

| V. | keďže v práve Únie sa stanovuje všeobecný rámec pre mechanizmy oznamovania a prijímania opatrení, ktoré umožňujú odstránenie nezákonných informácií, ktoré uchovávajú sprostredkovatelia, alebo zamedzenie prístupu k týmto informáciám; keďže v práve Únie sa stanovujú opatrenia na občianskoprávne presadzovanie, ktoré môžu súdne alebo administratívne orgány za určitých podmienok prijať s cieľom predchádzať porušovaniu práv duševného vlastníctva alebo mu zabrániť; |
| --- | --- |

V.

keďže v práve Únie sa stanovuje všeobecný rámec pre mechanizmy oznamovania a prijímania opatrení, ktoré umožňujú odstránenie nezákonných informácií, ktoré uchovávajú sprostredkovatelia, alebo zamedzenie prístupu k týmto informáciám; keďže v práve Únie sa stanovujú opatrenia na občianskoprávne presadzovanie, ktoré môžu súdne alebo administratívne orgány za určitých podmienok prijať s cieľom predchádzať porušovaniu práv duševného vlastníctva alebo mu zabrániť;

| W. | keďže však súčasný právny rámec neumožňuje prijať okamžité opatrenia potrebné na riešenie problému nezákonného vysielania živých športových podujatí; keďže niektoré členské štáty navyše prijali pravidlá týkajúce sa mechanizmov oznamovania a prijímania opatrení, ktoré nie sú zharmonizované na úrovni Únie; |
| --- | --- |

W.

keďže však súčasný právny rámec neumožňuje prijať okamžité opatrenia potrebné na riešenie problému nezákonného vysielania živých športových podujatí; keďže niektoré členské štáty navyše prijali pravidlá týkajúce sa mechanizmov oznamovania a prijímania opatrení, ktoré nie sú zharmonizované na úrovni Únie;

Úvod a všeobecné poznámky

| 1. | žiada Komisiu, aby po vypracovaní potrebného posúdenia vplyvu, v nadväznosti na odporúčania uvedené v prílohe, na základe článku 114 ZFEÚ čo najskôr predložila návrh legislatívnych aktov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že šport významne prispieva k sociálnemu začleňovaniu, vzdelávaniu a odbornej príprave, vytváraniu pracovných miest, zamestnateľnosti a k verejnému zdraviu v Únii; domnieva sa tiež, že príjmy plynúce z organizovania športových podujatí by mali vo väčšej miere prispievať k financovaniu športových aktivít, ktoré sú prospešné pre spoločnosť, čím sa zohľadní spoločenský význam športu; konštatuje, že v mnohých európskych krajinách finančné prostriedky pridelené na masový šport závisia priamo od príjmov zo športových vysielacích práv; zdôrazňuje preto potrebu posilnenej finančnej solidarity v ekosystéme športu a poznamenáva, že časť takéhoto príjmu by sa mala využiť na rozvoj masového športu, športu zdravotne postihnutých osôb a športu s menším mediálnym pokrytím; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína vyhlásenie Komisie uvedené v prílohe k uzneseniu Európskeho parlamentu o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu prijatému v marci 2019, podľa ktorého „Komisia posúdi výzvy, ktorým organizátori športových podujatí čelia v digitálnom prostredí, a najmä otázky súvisiace s nezákonným online prenosom športového vysielania“; |
| --- | --- |

3.

Športové podujatia a práva duševného vlastníctva

| 4. | konštatuje, že športové podujatia ako také nemôžu podliehať ochrane autorských práv; pripomína, že na rozdiel od práva v niektorých členských štátoch sa v práve Únie nestanovuje osobitné právo organizátorov športových podujatí; pripomína, že niektoré členské štáty poskytujú možnosť ochrany tzv. „práva spojeného s miestom konania podujatia“ na základe zmluvného vzťahu a právo Únie udeľuje právo súvisiace s autorským právom producentom prvých záznamov filmov, pokiaľ ide o originál a kópie ich filmov; uznáva, že právna ochrana vrátane práv duševného vlastníctva je dôležitá pre organizátorov športových podujatí, najmä pokiaľ ide o udeľovanie licencií na vysielacie práva na športové podujatia, ktoré organizujú, keďže využívanie týchto práv predstavuje významný zdroj príjmov, po ktorom nasleduje sponzorstvo, reklama a predaj odvodených výrobkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že porušovanie vysielacích práv v športe predstavuje hrozbu pre jeho dlhodobé financovanie; |
| --- | --- |

5.

Online pirátstvo živých vysielaní športových podujatí

| 6. | domnieva sa, že boj proti online pirátstvu športových podujatí, ktoré sú vysielané „naživo“ a ktorých hospodárska hodnota spočíva v „živom“ vysielaní, je hlavnou výzvou, ktorej čelia organizátori športových podujatí, a vyžaduje si legislatívnu odpoveď na úrovni Únie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozoruje, že nezákonné vysielanie športových podujatí je čoraz častejším javom, ktorý škodí športovému ekosystému a koncovým používateľom, ktorí by mohli byť vystavení rôznym formám poškodenia, ako je krádež totožnosti, malvér (napr. prichádzajúci z bezplatných aplikácií alebo krádež pravosti kreditných kariet a iných osobných údajov) alebo iné formy poškodenia alebo ujmy online; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poznamenáva, že organizátori športových podujatí investujú značné finančné, technické a ľudské zdroje do riešenia online pirátstva a spolupracujú s poskytovateľmi služieb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zároveň sa domnieva, že organizátori športových podujatí by mali prispievať k európskemu športovému modelu, ktorý prispieva k rozvoju športu a je v súlade so sociálnymi a vzdelávacími cieľmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že legálne poskytovanie športového obsahu by sa malo v Únii lepšie propagovať, a vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia, ktoré uľahčia vyhľadávanie legálnych prostriedkov na prístup k športovému obsahu online; vyzýva Komisiu, aby pravidelne aktualizovala zoznam takýchto prostriedkov prístupu na Agorateka.eu a zabezpečila ďalší rozvoj platformy; zdôrazňuje, že zodpovednosť za nezákonné vysielanie nesú poskytovatelia strímingu a platforiem, a nie fanúšikovia alebo spotrebitelia, ktorí sa často neúmyselne dostávajú k nezákonnému online obsahu a mali by byť lepšie informovaní o dostupných legálnych možnostiach; |
| --- | --- |

10.

Potreba účinného presadzovania práv

| 11. | zdôrazňuje, že vzhľadom na osobitnú povahu živého vysielania športových podujatí a na to, že ich hodnota sa prevažne obmedzuje na trvanie daného športového podujatia, musia byť postupy presadzovania čo možno najrýchlejšie; domnieva sa však, že súčasný právny rámec pre súdne príkazy a mechanizmy oznamovania a odstraňovania neumožňuje vždy účinné a včasné presadzovanie práv v záujme riešenia nezákonného vysielania živých športových podujatí; domnieva sa preto, že by sa mali čo najskôr prijať konkrétne opatrenia, ktoré sú špecifické pre živé vysielanie športových podujatí, aby sa súčasný právny rámec prispôsobil týmto špecifickým výzvam a aby bol pre ne vhodný; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada okamžité alebo čo najrýchlejšie odstránenie alebo zamedzenie prístupu k vysielaniam porušujúcim živé športové vysielanie online sprostredkovateľmi, v každom prípade najneskôr do 30 minút od prijatia oznámenia od nositeľov práv alebo od certifikovaného dôveryhodného oznamovateľa o existencii takéhoto nezákonného vysielania; zdôrazňuje, že v súvislosti s týmto uznesením sa má pojem „okamžitý“ chápať ako čo najskôr alebo čo najrýchlejšie a v každom prípade najneskôr do 30 minút od prijatia oznámenia od držiteľov práv alebo od certifikovaného dôveryhodného oznamovateľa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zastáva názor, že zrušenie v reálnom čase by malo byť cieľom sledovaným v prípadoch porušovania živého vysielania športových podujatí za predpokladu, že neexistujú pochybnosti o vlastníctve príslušného práva a o tom, že prenos predmetného športového podujatia nebol povolený; zdôrazňuje však, že akékoľvek takéto opatrenia musia byť v súlade so všeobecnou právnou zásadou neukladania všeobecnej povinnosti monitorovať; |
| --- | --- |

13.

Cezhraničné presadzovanie práv

| 14. | zdôrazňuje tiež, že všeobecný rámec stanovený v práve Únie sa neuplatňuje rovnakým spôsobom na vnútroštátnej úrovni a že občianske právo procesné a mechanizmy oznamovania a odstraňovania sa v jednotlivých členských štátoch líšia; zastáva názor, že nástroje presadzovania nie sú dostatočne účinné v cezhraničnom kontexte; vyzýva na ďalšiu harmonizáciu postupov a prostriedkov nápravy v Únii s cieľom riešiť v súvislosti s balíkom aktu o digitálnych službách a ďalšími potenciálnymi legislatívnymi návrhmi osobitnú povahu živého vysielania športových podujatí; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že vnútroštátne agentúry a orgány presadzovania práva zápasia s problémami, ako je nedostatok zdrojov a vyškolený personál; zdôrazňuje význam úzkej spolupráce a výmeny najlepších postupov medzi príslušnými orgánmi na úrovni Únie, vnútroštátnymi orgánmi a príslušnými subjektami s cieľom zlepšiť celkovú právnu infraštruktúru v celej Únii; |
| --- | --- |

15.

Postupy oznamovania a prijímania opatrení

| 16. | pripomína, že v smernici o elektronickom obchode sa stanovuje, že istí poskytovatelia online služieb majú konať rýchlo, aby nezákonné informácie, ktoré uchovávajú, odstránili alebo zamedzili prístup k nim po tom, ako sa skutočne dozvedia sa o týchto informáciách alebo po ich uvedomení si prostredníctvom oznámení, ktoré im boli predložené; trvá na tom, že postup oznamovania a prijímania opatrení by mal byť základom opatrení na riešenie nezákonného obsahu v Únii; domnieva sa však, že súčasný postup oznamovania a odstraňovania neumožňuje rýchle presadzovanie spôsobom, ktorý zabezpečuje účinné prostriedky nápravy, vzhľadom na osobitnú povahu športových podujatí vysielaných „naživo“; zdôrazňuje, že akékoľvek ustanovenie, ktoré sa má prijať a ktoré upravuje konkrétnu oblasť, musí byť v súlade so všeobecným rámcom stanoveným v príslušnom práve Únie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína uznesenie Európskeho parlamentu o akte o digitálnych službách: prispôsobenie obchodného a občianskeho práva pre obchodné subjekty pôsobiace online (10), v ktorom sa žiada, aby Komisia zabezpečila, aby platformy na hosťovanie obsahu konali promptne s cieľom zneprístupniť alebo odstrániť obsah; zastáva názor, že by sa mal zaviesť mechanizmus zahŕňajúci certifikovaných dôveryhodných oznamovateľov, prostredníctvom ktorého sa nelegálne živé vysielanie športového podujatia oznámeného certifikovaným dôveryhodným oznamovateľom okamžite odstráni alebo sa zamedzí prístup k takémuto vysielaniu bez toho, aby bolo dotknuté vykonávanie mechanizmu podávania sťažností a nápravy; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že športový obsah sa často technicky spracúva, čo neponecháva priestor na pochybnosti o tom, kto má právo ho vysielať online, a že organizátori športových podujatí – ako nositelia práv – poznajú všetkých svojich oficiálnych držiteľov licencie, čo umožňuje jednoznačné odhalenie nezákonných služieb strímingu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | trvá na tom, že poskytovatelia strímingových serverov a platforiem by mali zaviesť osobitné nástroje alebo opatrenia na odstraňovanie nelegálnych živých vysielaní športových podujatí dostupných prostredníctvom ich služieb alebo na zamedzenie prístupu k nim; |
| --- | --- |

19.

Súdne príkazy na blokovanie

| 20. | poznamenáva, že konania o súdnom príkaze sú relatívne dlhé a zvyčajne nadobúdajú účinnosť po ukončení vysielania; zdôrazňuje, že na vnútroštátnej úrovni boli vypracované postupy, ako sú súdne príkazy na zablokovanie živého vysielania alebo súdne príkazy na dynamické blokovanie, ktoré, ako sa ukázalo, sú prostriedkom na účinnejší boj proti pirátstvu vysielaní športových podujatí; vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv a vhodnosť zavedenia konaní o súdnom príkaze zmeraných na zablokovanie prístupu k nezákonnému športovému obsahu naživo vysielanému online alebo odstránenie takéhoto obsahu v reálnom čase na základe modelu príkazov na zablokovanie „živého“ vysielania a „príkazov na dynamické blokovanie“; |
| --- | --- |

20.

| 21. | trvá na tom, aby konania o súdnom príkaze na odstránenie prístupu k nezákonným športovým podujatiam vysielaným online alebo zamedzenie prístupu k nim bez ohľadu na spôsob ich vykonávania musia zabezpečiť, aby sa opatrenia striktne zameriavali len na nezákonný obsah a neviedli k svojvoľnému a nadmernému blokovaniu zákonného obsahu; poukazuje na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva, podľa ktorej nezákonný charakter konkrétneho obsahu neodôvodňuje súbežné blokovanie zákonného obsahu, ktorý sa nachádza na tom istom webovom sídle alebo na tom istom serveri; |
| --- | --- |

21.

Záruky

| 22. | uznáva, že blokovanie v reálnom čase by mohlo mať vplyv na základné práva, ak by výnimočne zamedzilo prístup k zákonnému obsahu; zdôrazňuje preto potrebu záruk s cieľom zabezpečiť, že právnym rámcom sa dosiahne správna rovnováha medzi potrebou účinnosti opatrení na presadzovanie a potrebou chrániť práva tretích strán; v tejto súvislosti sa domnieva, že opatrenia na presadzovanie práva na ochranu živého obsahu by mali byť účinné a primerané, najmä pre malé podniky, MSP a start-upy, a mali by zahŕňať poskytovanie prístupu k účinným súdnym opravným prostriedkom, primerané informácie o údajnom porušení pre dotknutých poskytovateľov služieb a používateľov internetu a primerané záruky v súvislosti s ochranou základných práv a osobných údajov; |
| --- | --- |

22.

Právo súvisiace s autorským právom a právo sui generis pre organizátorov športových podujatí

| 23. | konštatuje, že v práve Únie sa nestanovuje právo súvisiace s autorským právom pre organizátorov športových podujatí, no niektoré členské štáty zaviedli vo svojich právnych predpisoch osobitné práva pre organizátorov športových podujatí vrátane nového „práva súvisiaceho“ s autorským právom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnieva sa, že vytvorenie nového práva pre organizátorov športových podujatí v práve Únie neposkytne riešenie problému, pokiaľ ide o výzvy, ktorým čelia a ktoré vyplývajú z nedostatočného účinného a včasného presadzovania ich existujúcich práv; |
| --- | --- |

24.

Iné opatrenia

| 25. | žiada, aby sa zlepšila spolupráca medzi orgánmi členských štátov, nositeľmi práv a sprostredkovateľmi; ďalej vyzýva Komisiu, aby v rámci svojej pôsobnosti podporovala členské štáty v ich úsilí o zlepšenie existujúcej infraštruktúry a opatrení; |
| --- | --- |

25.

Záverečné aspekty

| 26. | sa domnieva, že vyžiadaný návrh nemá žiadne finančné dôsledky; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a sprievodné odporúčania Komisii a Rade. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92.

(2)  Ú. v. EÚ C 108, 26.3.2021, s. 231.

(3)  Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 82.

(4)  Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2017, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 45.

(6)  Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1.

(7)  Ú. v. ES L 167, 22.6.2001, s. 10.

(8)  Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1.

(9)  Ú. v. ES L 63, 6.3.2018, s. 50.

(10)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0273.

---

PRÍLOHA K UZNESENIU:

ODPORÚČANIA K OBSAHU VYŽIADANÉHO NÁVRHU

A.   ZÁSADY A CIELE VYŽIADANÉHO NÁVRHU

V záujme poskytnutia primeranej a účinnej právnej ochrany práv, pokiaľ ide o športové podujatia vysielané naživo, by sa mal zmeniť súčasný právny rámec Únie. To sa dosiahne zohľadnením týchto cieľov a zásad:

| — | zlepšiť a zefektívniť súčasný právny rámec Únie na presadzovanie práv duševného vlastníctva, pokiaľ ide o športové podujatia naživo, a to vzhľadom na jeho osobitnú povahu, a najmä na krátkodobú hodnotu takýchto podujatí, a to na základe najlepších postupov v členských štátoch; |
| --- | --- |

—

zlepšiť a zefektívniť súčasný právny rámec Únie na presadzovanie práv duševného vlastníctva, pokiaľ ide o športové podujatia naživo, a to vzhľadom na jeho osobitnú povahu, a najmä na krátkodobú hodnotu takýchto podujatí, a to na základe najlepších postupov v členských štátoch;

| — | zaviesť systém Únie, ktorým sa stanovia spoločné kritériá certifikácie dôveryhodných oznamovateľov; |
| --- | --- |

—

zaviesť systém Únie, ktorým sa stanovia spoločné kritériá certifikácie dôveryhodných oznamovateľov;

| — | objasniť existujúce právne predpisy a prijať konkrétne opatrenia s cieľom zabezpečiť okamžité odstránenie nezákonného obsahu, ktorý tvoria športové podujatia vysielané online naživo, alebo zamedziť prístup k takémuto obsahu vrátane nezákonného obsahu, ktorý tvoria športové podujatia vysielané online naživo, ktoré oznámil certifikovaný dôveryhodný oznamovateľ v záujme účinného boja proti nezákonnému živému vysielaniu športových podujatí; chápať pojem „okamžitý“ ako okamžite alebo čo najrýchlejšie a v každom prípade najneskôr do 30 minút od prijatia oznámenia od nositeľov práv alebo od certifikovaných dôveryhodných oznamovateľov; |
| --- | --- |

—

objasniť existujúce právne predpisy a prijať konkrétne opatrenia s cieľom zabezpečiť okamžité odstránenie nezákonného obsahu, ktorý tvoria športové podujatia vysielané online naživo, alebo zamedziť prístup k takémuto obsahu vrátane nezákonného obsahu, ktorý tvoria športové podujatia vysielané online naživo, ktoré oznámil certifikovaný dôveryhodný oznamovateľ v záujme účinného boja proti nezákonnému živému vysielaniu športových podujatí; chápať pojem „okamžitý“ ako okamžite alebo čo najrýchlejšie a v každom prípade najneskôr do 30 minút od prijatia oznámenia od nositeľov práv alebo od certifikovaných dôveryhodných oznamovateľov;

| — | zdôrazniť, že sprostredkovatelia by mali zaviesť účinné povinnosti týkajúce sa poznania svojich zákazníkov, aby zabránili zneužívaniu svojich služieb na uľahčenie nezákonného strímingu športových podujatí; na tento účel vyzýva Komisiu, aby v pripravovanom akte o digitálnych službách navrhla takéto povinnosti; |
| --- | --- |

—

zdôrazniť, že sprostredkovatelia by mali zaviesť účinné povinnosti týkajúce sa poznania svojich zákazníkov, aby zabránili zneužívaniu svojich služieb na uľahčenie nezákonného strímingu športových podujatí; na tento účel vyzýva Komisiu, aby v pripravovanom akte o digitálnych službách navrhla takéto povinnosti;

| — | v prípade potreby ďalej harmonizovať postupy a prostriedky nápravy v Únii s cieľom zlepšiť a posilniť účinnosť opatrení na presadzovanie práva, a to aj v cezhraničnom kontexte, bez toho, aby bol dotknutý všeobecný rámec Únie; |
| --- | --- |

—

v prípade potreby ďalej harmonizovať postupy a prostriedky nápravy v Únii s cieľom zlepšiť a posilniť účinnosť opatrení na presadzovanie práva, a to aj v cezhraničnom kontexte, bez toho, aby bol dotknutý všeobecný rámec Únie;

| — | zhodnotiť existujúce opatrenia na presadzovanie práva s cieľom zlepšiť ich a umožniť okamžité stiahnutie nezákonného športového obsahu vysielaného naživo vrátane nezákonného športového obsahu vysielaného naživo oznámeného certifikovaným dôveryhodným oznamovateľom; |
| --- | --- |

—

zhodnotiť existujúce opatrenia na presadzovanie práva s cieľom zlepšiť ich a umožniť okamžité stiahnutie nezákonného športového obsahu vysielaného naživo vrátane nezákonného športového obsahu vysielaného naživo oznámeného certifikovaným dôveryhodným oznamovateľom;

| — | zharmonizovať používanie rýchlych a prispôsobiteľných postupov blokovania v prípade už zisteného opakovaného porušovania, čím sa umožní okamžité odstránenie prístupu k nezákonnému športovému obsahu vysielanému online naživo alebo zamedzenie prístupu k nemu, a to aj vtedy, keď nezákonný obsah nahlásil certifikovaný dôveryhodný oznamovateľ, na základe modelu príkazov na zablokovanie „živého vysielania“ a „príkazov na dynamické blokovanie“; |
| --- | --- |

—

zharmonizovať používanie rýchlych a prispôsobiteľných postupov blokovania v prípade už zisteného opakovaného porušovania, čím sa umožní okamžité odstránenie prístupu k nezákonnému športovému obsahu vysielanému online naživo alebo zamedzenie prístupu k nemu, a to aj vtedy, keď nezákonný obsah nahlásil certifikovaný dôveryhodný oznamovateľ, na základe modelu príkazov na zablokovanie „živého vysielania“ a „príkazov na dynamické blokovanie“;

| — | zabezpečiť, aby sa v navrhovaných opatreniach zohľadnil rozsah, závažnosť a opakovaný výskyt porušovania, a zamerať sa na nezákonné prenosy s výnimkou nakrúcania a uverejňovania nezákonných amatérskych videozáznamov športových podujatí; |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby sa v navrhovaných opatreniach zohľadnil rozsah, závažnosť a opakovaný výskyt porušovania, a zamerať sa na nezákonné prenosy s výnimkou nakrúcania a uverejňovania nezákonných amatérskych videozáznamov športových podujatí;

| — | zabezpečiť, aby navrhované opatrenia boli primerané, a udržiavať správnu rovnováhu medzi potrebou účinnosti opatrení na presadzovanie a potrebou chrániť práva tretích strán vrátane práv poskytovateľov služieb, fanúšikov a spotrebiteľov; |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby navrhované opatrenia boli primerané, a udržiavať správnu rovnováhu medzi potrebou účinnosti opatrení na presadzovanie a potrebou chrániť práva tretích strán vrátane práv poskytovateľov služieb, fanúšikov a spotrebiteľov;

| — | objasniť, že zodpovednosť za nezákonné vysielanie športových podujatí nenesú fanúšikovia a spotrebitelia; |
| --- | --- |

—

objasniť, že zodpovednosť za nezákonné vysielanie športových podujatí nenesú fanúšikovia a spotrebitelia;

| — | doplniť úpravu legislatívneho rámca nelegislatívnymi opatreniami vrátane lepšej spolupráce medzi orgánmi členských štátov, nositeľmi práv a sprostredkovateľmi; |
| --- | --- |

—

doplniť úpravu legislatívneho rámca nelegislatívnymi opatreniami vrátane lepšej spolupráce medzi orgánmi členských štátov, nositeľmi práv a sprostredkovateľmi;

B.   NAVRHOVANÉ OPATRENIA

Bez toho, aby boli dotknuté očakávané pravidlá, ktoré sa stanovia v príslušnom práve Únie, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá boja proti nezákonnému obsahu na internete, by sa do právnych predpisov Únie mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa práv organizátorov športových podujatí zamerané najmä na:

| — | objasnenie významu slovného spojenia „koná promptne“ uvedeného v článku 14 smernice o elektronickom obchode v súvislosti s online sprostredkovateľom tak, aby sa slovo „promptne“ vykladalo ako „okamžite alebo čo najrýchlejšie po oznámení porušenia nositeľmi práv a v každom prípade najneskôr do 30 minút od doručenia oznámenia od nositeľov práv alebo certifikovaného dôveryhodného oznamovateľa; |
| --- | --- |

—

objasnenie významu slovného spojenia „koná promptne“ uvedeného v článku 14 smernice o elektronickom obchode v súvislosti s online sprostredkovateľom tak, aby sa slovo „promptne“ vykladalo ako „okamžite alebo čo najrýchlejšie po oznámení porušenia nositeľmi práv a v každom prípade najneskôr do 30 minút od doručenia oznámenia od nositeľov práv alebo certifikovaného dôveryhodného oznamovateľa;

| — | stanovenie spoločnej normy kvality a technickej spoľahlivosti Únie pre softvérové nástroje, ktoré používajú nositelia práv, sprostredkovatelia a iní poskytovatelia služieb na identifikáciu nezákonného živého vysielania športových podujatí s cieľom vytvoriť certifikačný systém pre dôveryhodných oznamovateľov; |
| --- | --- |

—

stanovenie spoločnej normy kvality a technickej spoľahlivosti Únie pre softvérové nástroje, ktoré používajú nositelia práv, sprostredkovatelia a iní poskytovatelia služieb na identifikáciu nezákonného živého vysielania športových podujatí s cieľom vytvoriť certifikačný systém pre dôveryhodných oznamovateľov;

| — | stanovenie, že oznámenia vydané certifikovanými dôveryhodnými oznamovateľmi sa považujú za presné a spoľahlivé, a preto by sa nezákonný obsah športových podujatí vysielaných online naživo, ktorý oznámil certifikovaný dôveryhodný oznamovateľ, mal bezodkladne odstrániť alebo by sa mal zamedziť prístup k nemu, a to bez toho, aby bolo dotknuté vykonávanie mechanizmov podávania sťažností a nápravy; |
| --- | --- |

—

stanovenie, že oznámenia vydané certifikovanými dôveryhodnými oznamovateľmi sa považujú za presné a spoľahlivé, a preto by sa nezákonný obsah športových podujatí vysielaných online naživo, ktorý oznámil certifikovaný dôveryhodný oznamovateľ, mal bezodkladne odstrániť alebo by sa mal zamedziť prístup k nemu, a to bez toho, aby bolo dotknuté vykonávanie mechanizmov podávania sťažností a nápravy;

| — | umožnenie postupov okamžitého odstraňovania zameraných proti nezákonnému obsahu, ktorý tvoria športové podujatia vysielané naživo, pod podmienkou, že neexistujú žiadne pochybnosti o vlastníctve práva a o tom, že prenos nebol povolený; |
| --- | --- |

—

umožnenie postupov okamžitého odstraňovania zameraných proti nezákonnému obsahu, ktorý tvoria športové podujatia vysielané naživo, pod podmienkou, že neexistujú žiadne pochybnosti o vlastníctve práva a o tom, že prenos nebol povolený;

| — | zabezpečenie, aby opatrenia, ktoré majú sprostredkovatelia prijať, boli účinné, odôvodnené, proporčné a adekvátne, berúc do úvahy závažnosť a rozsah porušenia, a to napríklad tým, že sa zabezpečí, aby odstránenie nezákonného obsahu alebo zamedzenie prístupu k nemu nevyžadovalo zablokovanie celej platformy obsahujúcej služby, ktoré sú zákonné; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie, aby opatrenia, ktoré majú sprostredkovatelia prijať, boli účinné, odôvodnené, proporčné a adekvátne, berúc do úvahy závažnosť a rozsah porušenia, a to napríklad tým, že sa zabezpečí, aby odstránenie nezákonného obsahu alebo zamedzenie prístupu k nemu nevyžadovalo zablokovanie celej platformy obsahujúcej služby, ktoré sú zákonné;

| — | prijatie opatrení, ktoré uľahčia nájdenie legálnych spôsobov prístupu k športovému obsahu, a to aj pravidelnou aktualizáciou zoznamu poskytovateľov takýchto prostriedkov na Agorateka.eu a zabezpečením toho, aby diváci boli informovaní o takýchto zákonných prostriedkoch a ako používať takéto prostriedky na prístup k obsahu pri presadzovaní blokovacích opatrení; |
| --- | --- |

—

prijatie opatrení, ktoré uľahčia nájdenie legálnych spôsobov prístupu k športovému obsahu, a to aj pravidelnou aktualizáciou zoznamu poskytovateľov takýchto prostriedkov na Agorateka.eu a zabezpečením toho, aby diváci boli informovaní o takýchto zákonných prostriedkoch a ako používať takéto prostriedky na prístup k obsahu pri presadzovaní blokovacích opatrení;

| — | poskytovanie a aktívne podporovanie riešení v oblasti presadzovania, ako sú súkromné dohody medzi zainteresovanými stranami; Komisia by v tejto súvislosti mala podávať správy a posúdiť vhodnosť a vplyv vytvorenia povinnosti pre poskytovateľov strímingových služieb vykonávať okamžité odstraňovanie s cieľom zrušiť alebo zamedziť prístup k nezákonnému vysielaniu športových podujatí dostupných v rámci ich služieb; |
| --- | --- |

—

poskytovanie a aktívne podporovanie riešení v oblasti presadzovania, ako sú súkromné dohody medzi zainteresovanými stranami; Komisia by v tejto súvislosti mala podávať správy a posúdiť vhodnosť a vplyv vytvorenia povinnosti pre poskytovateľov strímingových služieb vykonávať okamžité odstraňovanie s cieľom zrušiť alebo zamedziť prístup k nezákonnému vysielaniu športových podujatí dostupných v rámci ich služieb;

Smernica 2004/48/ES (smernica o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva) by sa mala zmeniť s cieľom:

| — | zaviesť možnosť pre príslušný súdny alebo administratívny orgán vydávať príkazy, ktorými sa bude vyžadovať zamedzenie prístupu k nezákonnému športovému obsahu vysielanému online naživo alebo odstránenie tohto obsahu v reálnom čase; |
| --- | --- |

—

zaviesť možnosť pre príslušný súdny alebo administratívny orgán vydávať príkazy, ktorými sa bude vyžadovať zamedzenie prístupu k nezákonnému športovému obsahu vysielanému online naživo alebo odstránenie tohto obsahu v reálnom čase;

| — | umožniť používanie súdnych príkazov na blokovanie, ktoré platia počas celého trvania živého vysielania športového podujatia, no obmedzujú sa na trvanie živého vysielania, čím webovú lokalitu, na ktorej dochádza k porušovaniu práv, blokujú iba počas trvania podujatia; takéto súdne príkazy by mali byť dočasné; |
| --- | --- |

—

umožniť používanie súdnych príkazov na blokovanie, ktoré platia počas celého trvania živého vysielania športového podujatia, no obmedzujú sa na trvanie živého vysielania, čím webovú lokalitu, na ktorej dochádza k porušovaniu práv, blokujú iba počas trvania podujatia; takéto súdne príkazy by mali byť dočasné;

| — | zharmonizovať právne predpisy, ktoré, pokiaľ ide o živé vysielania športových podujatí, umožňujú používať súdne príkazy, ktoré by mali mať účinok zablokovania prístupu nielen k webovej lokalite, na ktorej dochádza k porušovaniu práv, ale aj k akejkoľvek inej webovej lokalite, na ktorej dochádza k rovnakému porušovaniu, bez ohľadu na názov domény alebo použitú IP adresu a bez toho, aby bolo potrebné vydať nový súdny príkaz; |
| --- | --- |

—

zharmonizovať právne predpisy, ktoré, pokiaľ ide o živé vysielania športových podujatí, umožňujú používať súdne príkazy, ktoré by mali mať účinok zablokovania prístupu nielen k webovej lokalite, na ktorej dochádza k porušovaniu práv, ale aj k akejkoľvek inej webovej lokalite, na ktorej dochádza k rovnakému porušovaniu, bez ohľadu na názov domény alebo použitú IP adresu a bez toho, aby bolo potrebné vydať nový súdny príkaz;

| — | spresniť, že nezákonný obsah by sa mal odstrániť okamžite alebo čo najskôr a v každom prípade najneskôr do 30 minút od prijatia oznámenia od nositeľov práv alebo od certifikovaného dôveryhodného oznamovateľa za predpokladu, že nezákonnosť vysielania oznámil certifikovaný dôveryhodný oznamovateľ alebo v prípade nejednoznačnosti samotný držiteľ práv; nositelia práv alebo certifikovaní dôveryhodní oznamovatelia by mali byť dôrazne inštruovaní, aby sa predišlo akémukoľvek odstráneniu zákonného obsahu; na tento účel by si zamedzenie prístupu k nezákonnému obsahu alebo odstránenie nezákonného obsahu v zásade nemalo vyžadovať zablokovanie prístupu k serveru, ktorý poskytuje zákonné služby a obsah; |
| --- | --- |

—

spresniť, že nezákonný obsah by sa mal odstrániť okamžite alebo čo najskôr a v každom prípade najneskôr do 30 minút od prijatia oznámenia od nositeľov práv alebo od certifikovaného dôveryhodného oznamovateľa za predpokladu, že nezákonnosť vysielania oznámil certifikovaný dôveryhodný oznamovateľ alebo v prípade nejednoznačnosti samotný držiteľ práv; nositelia práv alebo certifikovaní dôveryhodní oznamovatelia by mali byť dôrazne inštruovaní, aby sa predišlo akémukoľvek odstráneniu zákonného obsahu; na tento účel by si zamedzenie prístupu k nezákonnému obsahu alebo odstránenie nezákonného obsahu v zásade nemalo vyžadovať zablokovanie prístupu k serveru, ktorý poskytuje zákonné služby a obsah;

| — | zlepšiť spoluprácu medzi orgánmi členských štátov, a to aj prostredníctvom výmeny údajov a najlepších postupov a vytvorením aktívnej a aktualizovanej siete vnútroštátnych orgánov; Komisia by mala posúdiť pridanú hodnotu vymenovania nezávislého administratívneho orgánu v každom členskom štáte, ktorý by zohrával istú úlohu v systéme presadzovania práva, a to najmä v prípade rýchleho presadzovania napríklad v súvislosti s online pirátstvom športového obsahu vysielaného naživo; |
| --- | --- |

—

zlepšiť spoluprácu medzi orgánmi členských štátov, a to aj prostredníctvom výmeny údajov a najlepších postupov a vytvorením aktívnej a aktualizovanej siete vnútroštátnych orgánov; Komisia by mala posúdiť pridanú hodnotu vymenovania nezávislého administratívneho orgánu v každom členskom štáte, ktorý by zohrával istú úlohu v systéme presadzovania práva, a to najmä v prípade rýchleho presadzovania napríklad v súvislosti s online pirátstvom športového obsahu vysielaného naživo;

| — | zlepšiť spoluprácu medzi sprostredkovateľmi a nositeľmi práv, a to aj prostredníctvom presadzovania uzavretia memoránd o porozumení, v ktorých by sa mohli stanoviť osobitné postupy oznamovania a prijímania opatrení. |
| --- | --- |

—

zlepšiť spoluprácu medzi sprostredkovateľmi a nositeľmi práv, a to aj prostredníctvom presadzovania uzavretia memoránd o porozumení, v ktorých by sa mohli stanoviť osobitné postupy oznamovania a prijímania opatrení.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/28

---

P9_TA(2021)0238

Umelá inteligencia vo vzdelávaní, v kultúre a audiovizuálnom sektore

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o umelej inteligencii vo vzdelávaní, v kultúre a audiovizuálnom sektore (2020/2017(INI))

(2022/C 15/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“),

| — | so zreteľom na články 165, 166 a 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 165, 166 a 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na závery Rady z 9. júna 2020 o formovaní digitálnej budúcnosti Európy (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 9. júna 2020 o formovaní digitálnej budúcnosti Európy (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. septembra 2018 k digitálnym rodovým rozdielom (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. septembra 2018 k digitálnym rodovým rozdielom (2),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady zo 6. júna 2018, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027, predložený Komisiou (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady zo 6. júna 2018, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027, predložený Komisiou (COM(2018)0434),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027: Prispôsobenie vzdelávania a odbornej prípravy digitálnemu veku (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027: Prispôsobenie vzdelávania a odbornej prípravy digitálnemu veku (COM(2020)0624),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 (COM(2020)0625),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 19. februára 2020 o vplyve umelej inteligencie, internetu vecí a robotiky na bezpečnosť a zodpovednosť (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 19. februára 2020 o vplyve umelej inteligencie, internetu vecí a robotiky na bezpečnosť a zodpovednosť (COM(2020)0064),

| — | so zreteľom na bielu knihu Komisie z 19. februára 2020 o umelej inteligencii – európsky prístup k excelentnosti a dôvere (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bielu knihu Komisie z 19. februára 2020 o umelej inteligencii – európsky prístup k excelentnosti a dôvere (COM(2020)0065),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska dátová stratégia (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska dátová stratégia (COM(2020)0066),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. apríla 2018 s názvom Umelá inteligencia pre Európu (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. apríla 2018 s názvom Umelá inteligencia pre Európu (COM(2018)0237),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. januára 2018 o akčnom pláne digitálneho vzdelávania (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. januára 2018 o akčnom pláne digitálneho vzdelávania (COM(2018)0022),

| — | so zreteľom na správu expertnej skupiny Komisie na vysokej úrovni pre umelú inteligenciu z 8. apríla 2019 s názvom Etické usmernenia pre dôveryhodnú umelú inteligenciu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu expertnej skupiny Komisie na vysokej úrovni pre umelú inteligenciu z 8. apríla 2019 s názvom Etické usmernenia pre dôveryhodnú umelú inteligenciu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. februára 2019 o komplexnej európskej priemyselnej politike v oblasti umelej inteligencie a robotiky (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. februára 2019 o komplexnej európskej priemyselnej politike v oblasti umelej inteligencie a robotiky (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. septembra 2018 o rovnosti jazykov v digitálnom veku (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. septembra 2018 o rovnosti jazykov v digitálnom veku (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. júna 2018 o modernizácii vzdelávania v EÚ (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. júna 2018 o modernizácii vzdelávania v EÚ (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu k normám občianskeho práva v oblasti robotiky (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu k normám občianskeho práva v oblasti robotiky (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2017 o digitalizácii európskeho priemyslu (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2017 o digitalizácii európskeho priemyslu (7),

| — | so zreteľom na brífing svojej tematickej sekcie pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti z mája 2020 o využívaní umelej inteligencie v kultúrnom a kreatívnom priemysle, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na brífing svojej tematickej sekcie pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti z mája 2020 o využívaní umelej inteligencie v kultúrnom a kreatívnom priemysle,

| — | so zreteľom na hĺbkovú analýzu svojej tematickej sekcie pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti z mája 2020 týkajúcu sa využívania umelej inteligencie v audiovizuálnom sektore, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hĺbkovú analýzu svojej tematickej sekcie pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti z mája 2020 týkajúcu sa využívania umelej inteligencie v audiovizuálnom sektore,

| — | so zreteľom na štúdiu svojej tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci z apríla 2020 s názvom Vzdelávanie a zamestnanosť žien vo vede, technológii a digitálnom hospodárstve vrátane umelej inteligencie a jej vplyvu na rodovú rovnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu svojej tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci z apríla 2020 s názvom Vzdelávanie a zamestnanosť žien vo vede, technológii a digitálnom hospodárstve vrátane umelej inteligencie a jej vplyvu na rodovú rovnosť,

| — | zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre právne veci a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre právne veci a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0127/2021),

| A. | keďže technológie umelej inteligencie, ktoré môžu mať priamy vplyv na naše spoločnosti, sa vyvíjajú rýchlym tempom a čoraz viac sa využívajú v takmer všetkých oblastiach nášho života, a to aj vo vzdelávaní, v kultúre a audiovizuálnom sektore; keďže etická umelá inteligencia pravdepodobne pomôže zvýšiť produktivitu práce a urýchliť hospodársky rast; |
| --- | --- |

A.

keďže technológie umelej inteligencie, ktoré môžu mať priamy vplyv na naše spoločnosti, sa vyvíjajú rýchlym tempom a čoraz viac sa využívajú v takmer všetkých oblastiach nášho života, a to aj vo vzdelávaní, v kultúre a audiovizuálnom sektore; keďže etická umelá inteligencia pravdepodobne pomôže zvýšiť produktivitu práce a urýchliť hospodársky rast;

| B. | keďže vývoj, zavádzanie a používanie umelej inteligencie vrátane softvéru, algoritmov a údajov, ktoré používa a vytvára, by sa mali riadiť aj etickými zásadami transparentnosti, vysvetliteľnosti, spravodlivosti, zodpovednosti a spoľahlivosti; |
| --- | --- |

B.

keďže vývoj, zavádzanie a používanie umelej inteligencie vrátane softvéru, algoritmov a údajov, ktoré používa a vytvára, by sa mali riadiť aj etickými zásadami transparentnosti, vysvetliteľnosti, spravodlivosti, zodpovednosti a spoľahlivosti;

| C. | keďže verejné investície do umelej inteligencie v Únii výrazne zaostávajú za investíciami iných veľkých ekonomík; keďže nedostatočné investície do umelej inteligencie budú mať pravdepodobne vplyv na konkurencieschopnosť Únie vo všetkých odvetviach; |
| --- | --- |

C.

keďže verejné investície do umelej inteligencie v Únii výrazne zaostávajú za investíciami iných veľkých ekonomík; keďže nedostatočné investície do umelej inteligencie budú mať pravdepodobne vplyv na konkurencieschopnosť Únie vo všetkých odvetviach;

| D. | keďže integrovaný prístup k umelej inteligencii a dostupnosť, zhromažďovanie a interpretácia vysokokvalitných, dôveryhodných, spravodlivých, transparentných, spoľahlivých, bezpečných a kompatibilných údajov sú nevyhnutné pre rozvoj etickej umelej inteligencie; |
| --- | --- |

D.

keďže integrovaný prístup k umelej inteligencii a dostupnosť, zhromažďovanie a interpretácia vysokokvalitných, dôveryhodných, spravodlivých, transparentných, spoľahlivých, bezpečných a kompatibilných údajov sú nevyhnutné pre rozvoj etickej umelej inteligencie;

| E. | keďže článok 21 charty zakazuje diskrimináciu založenú na širokej škále dôvodov; keďže mnohoraké formy diskriminácie by sa nemali reprodukovať pri vývoji, zavádzaní a využívaní systémov umelej inteligencie; |
| --- | --- |

E.

keďže článok 21 charty zakazuje diskrimináciu založenú na širokej škále dôvodov; keďže mnohoraké formy diskriminácie by sa nemali reprodukovať pri vývoji, zavádzaní a využívaní systémov umelej inteligencie;

| F. | keďže rodová rovnosť je základnou zásadou Únie zakotvenou v zmluvách a mala by sa premietať do všetkých politík Únie vrátane vzdelávania, kultúry a audiovizuálneho sektora, ako aj do rozvoja technológií, ako je umelá inteligencia; |
| --- | --- |

F.

keďže rodová rovnosť je základnou zásadou Únie zakotvenou v zmluvách a mala by sa premietať do všetkých politík Únie vrátane vzdelávania, kultúry a audiovizuálneho sektora, ako aj do rozvoja technológií, ako je umelá inteligencia;

| G. | keďže z doterajších skúseností najmä v technickej oblasti vyplýva, že vývoj a inovácie často vychádzajú prevažne z údajov o mužoch a potreby žien v nich nie sú v plnej miere zohľadnené; keďže odstraňovanie tejto zaujatosti si vyžaduje väčšiu obozretnosť, technické riešenia a stanovenie jasných požiadaviek na spravodlivosť, zodpovednosť a transparentnosť; |
| --- | --- |

G.

keďže z doterajších skúseností najmä v technickej oblasti vyplýva, že vývoj a inovácie často vychádzajú prevažne z údajov o mužoch a potreby žien v nich nie sú v plnej miere zohľadnené; keďže odstraňovanie tejto zaujatosti si vyžaduje väčšiu obozretnosť, technické riešenia a stanovenie jasných požiadaviek na spravodlivosť, zodpovednosť a transparentnosť;

| H. | keďže neúplné a nepresné súbory údajov, nedostatok údajov rozdelených podľa rodu a nesprávne algoritmy môžu skresliť spracovanie údajov v systéme umelej inteligencie a ohroziť dosiahnutie rodovej rovnosti v spoločnosti; keďže údaje týkajúce sa znevýhodnených skupín a prierezových foriem diskriminácie sú väčšinou neúplné alebo dokonca chýbajú; |
| --- | --- |

H.

keďže neúplné a nepresné súbory údajov, nedostatok údajov rozdelených podľa rodu a nesprávne algoritmy môžu skresliť spracovanie údajov v systéme umelej inteligencie a ohroziť dosiahnutie rodovej rovnosti v spoločnosti; keďže údaje týkajúce sa znevýhodnených skupín a prierezových foriem diskriminácie sú väčšinou neúplné alebo dokonca chýbajú;

| I. | keďže rodové nerovnosti, stereotypy a diskriminácia sa môžu vytvárať a reprodukovať aj prostredníctvom jazyka a vyobrazení šírených médiami a aplikáciami, ktoré využívajú umelú inteligenciu; keďže vzdelávanie, kultúrne programy a audiovizuálny obsah majú značný vplyv na formovanie presvedčenia a hodnôt ľudí a sú základným nástrojom na boj proti rodovým stereotypom, zmenšovanie digitálnych rodových rozdielov a vytváranie silných vzorov; keďže pred zavedením automatizovaných riešení pre tieto kľúčové oblasti v spoločnosti musí existovať etický a regulačný rámec; |
| --- | --- |

I.

keďže rodové nerovnosti, stereotypy a diskriminácia sa môžu vytvárať a reprodukovať aj prostredníctvom jazyka a vyobrazení šírených médiami a aplikáciami, ktoré využívajú umelú inteligenciu; keďže vzdelávanie, kultúrne programy a audiovizuálny obsah majú značný vplyv na formovanie presvedčenia a hodnôt ľudí a sú základným nástrojom na boj proti rodovým stereotypom, zmenšovanie digitálnych rodových rozdielov a vytváranie silných vzorov; keďže pred zavedením automatizovaných riešení pre tieto kľúčové oblasti v spoločnosti musí existovať etický a regulačný rámec;

| J. | keďže veda a inovácie môžu priniesť zlomové výhody, najmä v prípade ľudí, ktorí najviac zaostávajú, ako sú ženy a dievčatá žijúce v odľahlých oblastiach; keďže vzdelanie v oblasti vedy je dôležité z hľadiska získania zručností, dôstojnej práce a pracovných miest budúcnosti, ako aj na prelomenie rodových stereotypov, podľa ktorých sú tieto oblasti považované za typicky mužské; keďže veda a vedecké myslenie sú kľúčom k demokratickej kultúre, ktorá je zase nevyhnutná pre pokrok v dosahovaní rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

J.

keďže veda a inovácie môžu priniesť zlomové výhody, najmä v prípade ľudí, ktorí najviac zaostávajú, ako sú ženy a dievčatá žijúce v odľahlých oblastiach; keďže vzdelanie v oblasti vedy je dôležité z hľadiska získania zručností, dôstojnej práce a pracovných miest budúcnosti, ako aj na prelomenie rodových stereotypov, podľa ktorých sú tieto oblasti považované za typicky mužské; keďže veda a vedecké myslenie sú kľúčom k demokratickej kultúre, ktorá je zase nevyhnutná pre pokrok v dosahovaní rodovej rovnosti;

| K. | keďže každá desiata žena v Únii už od svojich 15 rokov zažila nejakú formu kybernetického násilia a kybernetické obťažovanie zostáva zdrojom obáv pri vývoji umelej inteligencie, a to aj v oblasti vzdelávania; keďže kybernetické násilie je často zamerané na ženy pôsobiace vo verejnom živote, ako sú aktivistky, političky a ďalšie verejne činné osoby; keďže umelá inteligencia a iné novo vznikajúce technológie môžu zohrávať významnú úlohu pri predchádzaní kybernetickému násiliu namierenému proti ženám a dievčatám a pri vzdelávaní ľudí; |
| --- | --- |

K.

keďže každá desiata žena v Únii už od svojich 15 rokov zažila nejakú formu kybernetického násilia a kybernetické obťažovanie zostáva zdrojom obáv pri vývoji umelej inteligencie, a to aj v oblasti vzdelávania; keďže kybernetické násilie je často zamerané na ženy pôsobiace vo verejnom živote, ako sú aktivistky, političky a ďalšie verejne činné osoby; keďže umelá inteligencia a iné novo vznikajúce technológie môžu zohrávať významnú úlohu pri predchádzaní kybernetickému násiliu namierenému proti ženám a dievčatám a pri vzdelávaní ľudí;

| L. | keďže Únia a jej členské štáty nesú osobitnú zodpovednosť za využívanie, podporu a zvýšenie pridanej hodnoty technológií umelej inteligencie a za zabezpečenie toho, aby tieto technológie boli bezpečné a slúžili blahobytu a všeobecnému záujmu Európanov; keďže tieto technológie môžu významne prispieť k dosiahnutiu nášho spoločného cieľa, ktorým je zlepšenie života našich občanov a podpora prosperity v rámci Únie, tým, že pomôžu vytvoriť lepšie stratégie a inovácie v mnohých oblastiach, najmä v oblasti vzdelávania, kultúry a audiovizuálneho sektora; |
| --- | --- |

L.

keďže Únia a jej členské štáty nesú osobitnú zodpovednosť za využívanie, podporu a zvýšenie pridanej hodnoty technológií umelej inteligencie a za zabezpečenie toho, aby tieto technológie boli bezpečné a slúžili blahobytu a všeobecnému záujmu Európanov; keďže tieto technológie môžu významne prispieť k dosiahnutiu nášho spoločného cieľa, ktorým je zlepšenie života našich občanov a podpora prosperity v rámci Únie, tým, že pomôžu vytvoriť lepšie stratégie a inovácie v mnohých oblastiach, najmä v oblasti vzdelávania, kultúry a audiovizuálneho sektora;

| M. | keďže umelá inteligencia je väčšinou založená na softvéri s otvoreným zdrojovým kódom, čo znamená, že zdrojové kódy možno kontrolovať, upravovať a zlepšovať; |
| --- | --- |

M.

keďže umelá inteligencia je väčšinou založená na softvéri s otvoreným zdrojovým kódom, čo znamená, že zdrojové kódy možno kontrolovať, upravovať a zlepšovať;

| N. | keďže môžu byť potrebné určité úpravy osobitných existujúcich právnych nástrojov EÚ s cieľom zohľadniť digitálnu transformáciu a riešiť nové výzvy, ktoré predstavuje používanie technológií umelej inteligencie v oblasti vzdelávania, kultúry a audiovizuálneho sektora, ako je ochrana osobných údajov a súkromia, boj proti diskriminácii, podpora rodovej rovnosti, dodržiavanie práv duševného vlastníctva, ochrana životného prostredia a práva spotrebiteľov; |
| --- | --- |

N.

keďže môžu byť potrebné určité úpravy osobitných existujúcich právnych nástrojov EÚ s cieľom zohľadniť digitálnu transformáciu a riešiť nové výzvy, ktoré predstavuje používanie technológií umelej inteligencie v oblasti vzdelávania, kultúry a audiovizuálneho sektora, ako je ochrana osobných údajov a súkromia, boj proti diskriminácii, podpora rodovej rovnosti, dodržiavanie práv duševného vlastníctva, ochrana životného prostredia a práva spotrebiteľov;

| O. | keďže je dôležité poskytnúť audiovizuálnemu sektoru prístup k údajom z globálnych platforiem a od hlavných aktérov, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky; |
| --- | --- |

O.

keďže je dôležité poskytnúť audiovizuálnemu sektoru prístup k údajom z globálnych platforiem a od hlavných aktérov, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky;

| P. | keďže umelá inteligencia a budúce aplikácie alebo vynálezy získané s pomocou umelej inteligencie môžu mať dvojakú povahu, podobne ako v prípade akejkoľvek inej technológie; keďže umelá inteligencia a súvisiace technológie vyvolávajú mnohé obavy, čo sa týka etiky a transparentnosti ich vývoja, zavádzania a používania, a to najmä v súvislosti so zhromažďovaním, používaním a šírením údajov; keďže treba starostlivo posúdiť prínosy a riziká technológií umelej inteligencie v oblasti vzdelávania, kultúry a audiovizuálneho sektora a dôkladne a priebežne analyzovať ich účinky na všetky aspekty spoločnosti, bez toho, aby sa oslaboval ich potenciál; |
| --- | --- |

P.

keďže umelá inteligencia a budúce aplikácie alebo vynálezy získané s pomocou umelej inteligencie môžu mať dvojakú povahu, podobne ako v prípade akejkoľvek inej technológie; keďže umelá inteligencia a súvisiace technológie vyvolávajú mnohé obavy, čo sa týka etiky a transparentnosti ich vývoja, zavádzania a používania, a to najmä v súvislosti so zhromažďovaním, používaním a šírením údajov; keďže treba starostlivo posúdiť prínosy a riziká technológií umelej inteligencie v oblasti vzdelávania, kultúry a audiovizuálneho sektora a dôkladne a priebežne analyzovať ich účinky na všetky aspekty spoločnosti, bez toho, aby sa oslaboval ich potenciál;

| Q. | keďže cieľom vzdelávania je využiť ľudský potenciál, rozvíjať tvorivosť a dosiahnuť autentickú sociálnu zmenu, pričom nesprávne používanie systémov umelej inteligencie založených na údajoch môže brániť ľudskému a sociálnemu rozvoju; |
| --- | --- |

Q.

keďže cieľom vzdelávania je využiť ľudský potenciál, rozvíjať tvorivosť a dosiahnuť autentickú sociálnu zmenu, pričom nesprávne používanie systémov umelej inteligencie založených na údajoch môže brániť ľudskému a sociálnemu rozvoju;

| R. | keďže vzdelávanie a možnosti vzdelávania sú základným právom; keďže vyvíjanie, zavádzanie a používanie technológií umelej inteligencie v odvetví vzdelávania by sa malo považovať za vysokorizikové a malo by podliehať prísnejším požiadavkám na bezpečnosť, transparentnosť, spravodlivosť a zodpovednosť; |
| --- | --- |

R.

keďže vzdelávanie a možnosti vzdelávania sú základným právom; keďže vyvíjanie, zavádzanie a používanie technológií umelej inteligencie v odvetví vzdelávania by sa malo považovať za vysokorizikové a malo by podliehať prísnejším požiadavkám na bezpečnosť, transparentnosť, spravodlivosť a zodpovednosť;

| S. | keďže všadeprítomná kvalitná, rýchla a bezpečná konektivita, širokopásmové pripojenie, vysokokapacitné siete, odborné znalosti v oblasti IT, digitálne zručnosti, digitálne vybavenie a infraštruktúra, ako aj sociálna akceptácia a cielený a ústretový politický rámec patria medzi základné predpoklady širokého a úspešného zavádzania umelej inteligencie v Únii; keďže je mimoriadne dôležité, aby sa takéto infraštruktúry a vybavenie zavádzalo rovnako v celej Únii, s cieľom riešiť pretrvávajúce digitálne rozdiely medzi regiónmi a občanmi; |
| --- | --- |

S.

keďže všadeprítomná kvalitná, rýchla a bezpečná konektivita, širokopásmové pripojenie, vysokokapacitné siete, odborné znalosti v oblasti IT, digitálne zručnosti, digitálne vybavenie a infraštruktúra, ako aj sociálna akceptácia a cielený a ústretový politický rámec patria medzi základné predpoklady širokého a úspešného zavádzania umelej inteligencie v Únii; keďže je mimoriadne dôležité, aby sa takéto infraštruktúry a vybavenie zavádzalo rovnako v celej Únii, s cieľom riešiť pretrvávajúce digitálne rozdiely medzi regiónmi a občanmi;

| T. | keďže na zabezpečenie rovnakého a spravodlivého zastúpenia celej spoločnosti pri vývoji, zavádzaní a používaní technológií umelej inteligencie vrátane softvéru, algoritmov a údajov, ktoré používajú a produkujú, je absolútne nevyhnutné riešiť rodové rozdiely v oblasti vedy, technológií, inžinierstva, umenia a matematiky (STEAM); |
| --- | --- |

T.

keďže na zabezpečenie rovnakého a spravodlivého zastúpenia celej spoločnosti pri vývoji, zavádzaní a používaní technológií umelej inteligencie vrátane softvéru, algoritmov a údajov, ktoré používajú a produkujú, je absolútne nevyhnutné riešiť rodové rozdiely v oblasti vedy, technológií, inžinierstva, umenia a matematiky (STEAM);

| U. | keďže je nevyhnutné zabezpečiť, aby všetci obyvatelia Únie už od útleho veku získavali potrebné zručnosti s cieľom lepšie pochopiť schopnosti a obmedzenia umelej inteligencie, pripraviť sa na rastúcu prítomnosť umelej inteligencie a súvisiacich technológií vo všetkých aspektoch ľudskej činnosti a byť schopní plne využívať príležitosti, ktoré ponúkajú; keďže rozsiahle získavanie digitálnych zručností vo všetkých častiach spoločnosti v Únii je predpokladom dosiahnutia spravodlivej digitálnej transformácie prospešnej pre všetkých; |
| --- | --- |

U.

keďže je nevyhnutné zabezpečiť, aby všetci obyvatelia Únie už od útleho veku získavali potrebné zručnosti s cieľom lepšie pochopiť schopnosti a obmedzenia umelej inteligencie, pripraviť sa na rastúcu prítomnosť umelej inteligencie a súvisiacich technológií vo všetkých aspektoch ľudskej činnosti a byť schopní plne využívať príležitosti, ktoré ponúkajú; keďže rozsiahle získavanie digitálnych zručností vo všetkých častiach spoločnosti v Únii je predpokladom dosiahnutia spravodlivej digitálnej transformácie prospešnej pre všetkých;

| V. | keďže na tieto účely musia členské štáty investovať do digitálneho a mediálneho vzdelávania, vybaviť školy primeranou infraštruktúrou a potrebnými koncovými zariadeniami a venovať väčšiu pozornosť výučbe digitálnych zručností a kompetencií v učebných osnovách; |
| --- | --- |

V.

keďže na tieto účely musia členské štáty investovať do digitálneho a mediálneho vzdelávania, vybaviť školy primeranou infraštruktúrou a potrebnými koncovými zariadeniami a venovať väčšiu pozornosť výučbe digitálnych zručností a kompetencií v učebných osnovách;

| W. | keďže umelú inteligenciu a súvisiace technológie možno použiť na zdokonalenie metód učenia sa a výučby, a to najmä prostredníctvom pomoci vzdelávacím systémom využívať spravodlivé údaje na zlepšenie rovnosti a kvality v oblasti vzdelávania, pričom sa súčasne podporia prispôsobené učebné osnovy a lepší prístup k vzdelávaniu a zlepšia a zautomatizujú sa určité administratívne úlohy; keďže je potrebný rovnaký a spravodlivý prístup k digitálnym technológiám a vysokorýchlostné pripojenie, aby využívanie umelej inteligencie prinášalo prospech celej spoločnosti; keďže je nanajvýš dôležité zabezpečiť, aby bolo digitálne vzdelávanie prístupné pre všetkých vrátane ľudí zo znevýhodneného prostredia a osôb so zdravotným postihnutím; keďže výsledky vzdelávania nezávisia od technológie ako takej, ale od toho, ako môžu učitelia technológiu využívať pedagogicky zmysluplným spôsobom; |
| --- | --- |

W.

keďže umelú inteligenciu a súvisiace technológie možno použiť na zdokonalenie metód učenia sa a výučby, a to najmä prostredníctvom pomoci vzdelávacím systémom využívať spravodlivé údaje na zlepšenie rovnosti a kvality v oblasti vzdelávania, pričom sa súčasne podporia prispôsobené učebné osnovy a lepší prístup k vzdelávaniu a zlepšia a zautomatizujú sa určité administratívne úlohy; keďže je potrebný rovnaký a spravodlivý prístup k digitálnym technológiám a vysokorýchlostné pripojenie, aby využívanie umelej inteligencie prinášalo prospech celej spoločnosti; keďže je nanajvýš dôležité zabezpečiť, aby bolo digitálne vzdelávanie prístupné pre všetkých vrátane ľudí zo znevýhodneného prostredia a osôb so zdravotným postihnutím; keďže výsledky vzdelávania nezávisia od technológie ako takej, ale od toho, ako môžu učitelia technológiu využívať pedagogicky zmysluplným spôsobom;

| X. | keďže umelá inteligencia má osobitný potenciál ponúknuť riešenia každodenných výziev vzdelávacieho sektora, ako je personalizácia učenia, monitorovanie ťažkostí s učením, automatizácia príslušného obsahu/znalostí, poskytovanie lepšej odbornej prípravy a podpora prechodu na digitálnu spoločnosť; |
| --- | --- |

X.

keďže umelá inteligencia má osobitný potenciál ponúknuť riešenia každodenných výziev vzdelávacieho sektora, ako je personalizácia učenia, monitorovanie ťažkostí s učením, automatizácia príslušného obsahu/znalostí, poskytovanie lepšej odbornej prípravy a podpora prechodu na digitálnu spoločnosť;

| Y. | keďže umelá inteligencia by sa mohla prakticky využiť, pokiaľ ide o zníženie administratívnej práce pedagógov a vzdelávacích inštitúcií, a poskytnúť im tak viac času na ich základné činnosti vyučovania a učenia; |
| --- | --- |

Y.

keďže umelá inteligencia by sa mohla prakticky využiť, pokiaľ ide o zníženie administratívnej práce pedagógov a vzdelávacích inštitúcií, a poskytnúť im tak viac času na ich základné činnosti vyučovania a učenia;

| Z. | keďže nové aplikácie založené na umelej inteligencii vo vzdelávaní uľahčujú pokrok v rôznych disciplínach, ako je jazykové vzdelávanie a matematika; |
| --- | --- |

Z.

keďže nové aplikácie založené na umelej inteligencii vo vzdelávaní uľahčujú pokrok v rôznych disciplínach, ako je jazykové vzdelávanie a matematika;

| AA. | keďže personalizované vzdelávacie skúsenosti založené na umelej inteligencii môžu nielen pomôcť zvýšiť motiváciu študentov a umožniť im dosiahnuť ich plný potenciál, ale aj znížiť mieru predčasného ukončenia štúdia; |
| --- | --- |

AA.

keďže personalizované vzdelávacie skúsenosti založené na umelej inteligencii môžu nielen pomôcť zvýšiť motiváciu študentov a umožniť im dosiahnuť ich plný potenciál, ale aj znížiť mieru predčasného ukončenia štúdia;

| AB. | keďže umelá inteligencia môže čoraz viac napomáhať zvyšovanie efektívnosti učiteľov tým, že im umožní lepšie porozumieť učebným metódam a štýlom študentov a pomôže im identifikovať ťažkosti s učením a lepšie posudzovať individuálny pokrok; |
| --- | --- |

AB.

keďže umelá inteligencia môže čoraz viac napomáhať zvyšovanie efektívnosti učiteľov tým, že im umožní lepšie porozumieť učebným metódam a štýlom študentov a pomôže im identifikovať ťažkosti s učením a lepšie posudzovať individuálny pokrok;

| AC. | keďže na digitálnom trhu práce Únie chýba takmer pol milióna odborníkov na vedu v oblasti veľkých dát a analýzu údajov, ktorí sú nevyhnutní pre rozvoj a využívanie kvalitnej a dôveryhodnej umelej inteligencie; |
| --- | --- |

AC.

keďže na digitálnom trhu práce Únie chýba takmer pol milióna odborníkov na vedu v oblasti veľkých dát a analýzu údajov, ktorí sú nevyhnutní pre rozvoj a využívanie kvalitnej a dôveryhodnej umelej inteligencie;

| AD. | keďže využívanie umelej inteligencie vo vzdelávaní vyvoláva obavy týkajúce sa etického používania údajov, práv vzdelávajúcich sa osôb, prístupu k údajom a ochrany osobných údajov, a preto zahŕňa riziká v oblasti základných práv, ako napríklad vytvorenie stereotypných modelov profilov a správania vzdelávajúcich sa osôb, čo by mohlo viesť k diskriminácii alebo riziku spôsobenia ujmy rozširovaním zlých pedagogických postupov; |
| --- | --- |

AD.

keďže využívanie umelej inteligencie vo vzdelávaní vyvoláva obavy týkajúce sa etického používania údajov, práv vzdelávajúcich sa osôb, prístupu k údajom a ochrany osobných údajov, a preto zahŕňa riziká v oblasti základných práv, ako napríklad vytvorenie stereotypných modelov profilov a správania vzdelávajúcich sa osôb, čo by mohlo viesť k diskriminácii alebo riziku spôsobenia ujmy rozširovaním zlých pedagogických postupov;

| AE. | keďže kultúra zohráva ústrednú úlohu pri využívaní technológií umelej inteligencie vo veľkom rozsahu a vďaka vývoju inovatívnych technológií a nástrojov, ako aj ich účinnému uplatňovaniu na uspokojenie potrieb odvetvia sa stáva kľúčovou disciplínou pre kultúrne dedičstvo; |
| --- | --- |

AE.

keďže kultúra zohráva ústrednú úlohu pri využívaní technológií umelej inteligencie vo veľkom rozsahu a vďaka vývoju inovatívnych technológií a nástrojov, ako aj ich účinnému uplatňovaniu na uspokojenie potrieb odvetvia sa stáva kľúčovou disciplínou pre kultúrne dedičstvo;

| AF. | keďže technológie umelej inteligencie možno využiť na podporu a ochranu kultúrneho dedičstva, a to aj využívaním digitálnych nástrojov na zachovanie historických lokalít a hľadaním inovatívnych spôsobov, ako rozšíriť a uľahčiť prístup k súborom údajov o kultúrnych artefaktoch v držbe kultúrnych inštitúcií v celej Únii a zároveň umožniť používateľom zorientovať sa v obrovskom množstve kultúrneho a kreatívneho obsahu; keďže v tejto súvislosti je kľúčové presadzovanie noriem a rámcov interoperability; |
| --- | --- |

AF.

keďže technológie umelej inteligencie možno využiť na podporu a ochranu kultúrneho dedičstva, a to aj využívaním digitálnych nástrojov na zachovanie historických lokalít a hľadaním inovatívnych spôsobov, ako rozšíriť a uľahčiť prístup k súborom údajov o kultúrnych artefaktoch v držbe kultúrnych inštitúcií v celej Únii a zároveň umožniť používateľom zorientovať sa v obrovskom množstve kultúrneho a kreatívneho obsahu; keďže v tejto súvislosti je kľúčové presadzovanie noriem a rámcov interoperability;

| AG. | keďže využívanie technológií umelej inteligencie v súvislosti s kultúrnym a kreatívnym obsahom, najmä pokiaľ ide o mediálny obsah a odporúčania obsahu na mieru, vyvoláva otázky týkajúce sa ochrany údajov, diskriminácie a kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, prináša riziko diskriminačného výstupu na základe zaujatých vstupných údajov a mohlo by obmedziť rozmanitosť názorov a pluralitu médií; |
| --- | --- |

AG.

keďže využívanie technológií umelej inteligencie v súvislosti s kultúrnym a kreatívnym obsahom, najmä pokiaľ ide o mediálny obsah a odporúčania obsahu na mieru, vyvoláva otázky týkajúce sa ochrany údajov, diskriminácie a kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, prináša riziko diskriminačného výstupu na základe zaujatých vstupných údajov a mohlo by obmedziť rozmanitosť názorov a pluralitu médií;

| AH. | keďže odporúčania týkajúce sa personalizovaného obsahu založené na umelej inteligencii môžu často lepšie odrážať osobitné potreby jednotlivcov vrátane kultúrnych a jazykových preferencií; keďže umelá inteligencia môže pomôcť podporovať jazykovú rozmanitosť v Únii a prispieť k väčšiemu šíreniu európskych audiovizuálnych diel, najmä automatickým titulkovaním a dabovaním audiovizuálneho obsahu do iných jazykov; keďže v záujme podpory kultúrnej a jazykovej rozmanitosti je preto mimoriadne dôležité vytváranie mediálneho obsahu v rôznych jazykoch; |
| --- | --- |

AH.

keďže odporúčania týkajúce sa personalizovaného obsahu založené na umelej inteligencii môžu často lepšie odrážať osobitné potreby jednotlivcov vrátane kultúrnych a jazykových preferencií; keďže umelá inteligencia môže pomôcť podporovať jazykovú rozmanitosť v Únii a prispieť k väčšiemu šíreniu európskych audiovizuálnych diel, najmä automatickým titulkovaním a dabovaním audiovizuálneho obsahu do iných jazykov; keďže v záujme podpory kultúrnej a jazykovej rozmanitosti je preto mimoriadne dôležité vytváranie mediálneho obsahu v rôznych jazykoch;

| AI. | keďže umelá inteligencia podporuje inovácie v redakciách vďaka automatizácii rôznych každodenných úloh, interpretácii údajov a dokonca generovaniu správ, ako sú predpovede počasia a športové výsledky; |
| --- | --- |

AI.

keďže umelá inteligencia podporuje inovácie v redakciách vďaka automatizácii rôznych každodenných úloh, interpretácii údajov a dokonca generovaniu správ, ako sú predpovede počasia a športové výsledky;

| AJ. | keďže jazyková rozmanitosť Európy znamená, že podpora výpočtovej lingvistiky pre umelú inteligenciu založenú na právach predstavuje osobitný inovačný potenciál, ktorý možno využiť na zabezpečenie toho, aby globálna kultúrna výmena a výmena informácií v digitálnom veku bola demokratická a nediskriminačná; |
| --- | --- |

AJ.

keďže jazyková rozmanitosť Európy znamená, že podpora výpočtovej lingvistiky pre umelú inteligenciu založenú na právach predstavuje osobitný inovačný potenciál, ktorý možno využiť na zabezpečenie toho, aby globálna kultúrna výmena a výmena informácií v digitálnom veku bola demokratická a nediskriminačná;

| AK. | keďže technológie umelej inteligencie môžu mať potenciál prinášať prospech, čo sa týka vzdelávania žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami, ako aj dostupnosti kultúrneho a kreatívneho obsahu pre osoby so zdravotným postihnutím; keďže umelá inteligencia umožňuje riešenia, ako je rozpoznávanie reči, virtuálni asistenti a digitálne zobrazenia fyzických predmetov; keďže digitálna tvorba už zohráva svoju úlohu pri sprístupňovaní takéhoto obsahu osobám so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

AK.

keďže technológie umelej inteligencie môžu mať potenciál prinášať prospech, čo sa týka vzdelávania žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami, ako aj dostupnosti kultúrneho a kreatívneho obsahu pre osoby so zdravotným postihnutím; keďže umelá inteligencia umožňuje riešenia, ako je rozpoznávanie reči, virtuálni asistenti a digitálne zobrazenia fyzických predmetov; keďže digitálna tvorba už zohráva svoju úlohu pri sprístupňovaní takéhoto obsahu osobám so zdravotným postihnutím;

| AL. | keďže aplikácie umelej inteligencie sú všadeprítomné v audiovizuálnom sektore, najmä na platformách audiovizuálneho obsahu; |
| --- | --- |

AL.

keďže aplikácie umelej inteligencie sú všadeprítomné v audiovizuálnom sektore, najmä na platformách audiovizuálneho obsahu;

| AM. | keďže technológie umelej inteligencie preto prispievajú k tvorbe, plánovaniu, riadeniu, výrobe, distribúcii, lokalizácii a spotrebe audiovizuálnych mediálnych produktov; |
| --- | --- |

AM.

keďže technológie umelej inteligencie preto prispievajú k tvorbe, plánovaniu, riadeniu, výrobe, distribúcii, lokalizácii a spotrebe audiovizuálnych mediálnych produktov;

| AN. | keďže zatiaľ čo umelá inteligencia sa dá použiť na vytváranie falošného obsahu, ako napríklad tzv. deepfakes, ktoré exponenciálne rastú a predstavujú bezprostrednú hrozbu pre demokraciu, možno ju tiež použiť ako neoceniteľný nástroj na identifikáciu a okamžitý boj proti takejto škodlivej činnosti, napríklad prostredníctvom kontroly alebo označovania takéhoto obsahu v reálnom čase; keďže väčšinu tzv. deepfake materiálu možno ľahko rozoznať; keďže detekčné nástroje využívajúce umelú inteligenciu sú zároveň vo všeobecnosti úspešné pri označovaní a filtrovaní takéhoto obsahu; keďže v tejto súvislosti neexistuje právny rámec; |
| --- | --- |

AN.

keďže zatiaľ čo umelá inteligencia sa dá použiť na vytváranie falošného obsahu, ako napríklad tzv. deepfakes, ktoré exponenciálne rastú a predstavujú bezprostrednú hrozbu pre demokraciu, možno ju tiež použiť ako neoceniteľný nástroj na identifikáciu a okamžitý boj proti takejto škodlivej činnosti, napríklad prostredníctvom kontroly alebo označovania takéhoto obsahu v reálnom čase; keďže väčšinu tzv. deepfake materiálu možno ľahko rozoznať; keďže detekčné nástroje využívajúce umelú inteligenciu sú zároveň vo všeobecnosti úspešné pri označovaní a filtrovaní takéhoto obsahu; keďže v tejto súvislosti neexistuje právny rámec;

Všeobecné pripomienky

| 1. | zdôrazňuje strategický význam umelej inteligencie a súvisiacich technológií pre Úniu; kladie dôraz na to, že prístup k umelej inteligencie a súvisiacim technológiám musí byť zameraný na človeka a vychádzať z ľudských práv a etiky, aby sa umelá inteligencia skutočne stala nástrojom, ktorý slúži ľuďom, spoločnému blahu a všeobecnému záujmu občanov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že pri vývoji, zavádzaní a využívaní umelej inteligencie vo vzdelávaní, v kultúre a audiovizuálnom sektore sa musia plne rešpektovať základné práva, slobody a hodnoty vrátane ľudskej dôstojnosti, súkromia, ochrany osobných údajov, nediskriminácie a slobody prejavu a práva na informácie, ako aj kultúrna rozmanitosť a práva duševného vlastníctva, ktoré sú zakotvené v zmluvách Únie a charte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že vzdelávanie, kultúra a audiovizuálny sektor sú z hľadiska využívania umelej inteligencie a súvisiacich technológií citlivými oblasťami, lebo majú potenciál ovplyvniť podstatu základných práv a hodnôt našej spoločnosti; podčiarkuje preto, že pri vývoji, zavádzaní a využívaní umelej inteligencie a súvisiacich technológií v týchto sektoroch vrátane softvéru, algoritmov a údajov, ktoré používajú a produkujú, by sa mali dodržiavať etické zásady; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že algoritmy a umelá inteligencia by mali byť „etické už v štádiu návrhu“ bez zabudovaných predsudkov, aby sa zaručila maximálna ochrana základných práv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opätovne zdôrazňuje význam rozvoja kvalitnej, kompatibilnej a inkluzívnej umelej inteligencie a súvisiacich technológií na využívanie pri hĺbkovom učení, ktoré budú rešpektovať a brániť hodnoty Únie, najmä rodovú rovnosť, viacjazyčnosť a podmienky potrebné na medzikultúrny dialóg, pretože používanie nekvalitných, zastaraných, neúplných alebo nesprávnych údajov môže viesť k zlým prognózam a následne k diskriminácii a zaujatosti; kladie dôraz na to, že je nevyhnutné rozvíjať kapacity na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie s cieľom zlepšiť zber, bezpečnosť, systematizáciu a prenosnosť údajov bez narušenia súkromia; berie na vedomie návrh Komisie vytvoriť spoločný európsky dátový priestor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína, že umelá inteligencia môže viesť k predsudkom, a teda aj k rôznym formám diskriminácie, ako je diskriminácia z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodenia, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie; v tejto súvislosti pripomína, že musia byť zabezpečené práva všetkých osôb a že umelá inteligencia a súvisiace technológie nesmú byť žiadnym spôsobom diskriminačné; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že takéto predsudky a diskriminácia môžu vyplynúť z už zaujatých súborov dát, ktoré odrážajú existujúcu diskrimináciu v spoločnosti; v tejto súvislosti pripomína, že je nevyhnutné zapojiť príslušné zainteresované strany vrátane občianskej spoločnosti s cieľom zabrániť neúmyselnému začleňovaniu rodových, sociálnych a kultúrnych predsudkov do algoritmov, systémov a aplikácií umelej inteligencie; zdôrazňuje, že v súlade s etickými normami a normami týkajúcimi sa nediskriminácie treba nájsť najúčinnejší spôsob, ako znížiť zaujatosť v systémoch umelej inteligencie; kladie dôraz na to, že súbory údajov používané na učenie umelej inteligencie by mali byť čo najširšie, aby čo najlepšie a najrelevantnejšie reprezentovali spoločnosť, výstupy by sa mali preskúmavať, aby sa predišlo akýmkoľvek formám stereotypov, diskriminácie a skreslenia, a umelá inteligencia by sa mala prípadne využívať na identifikáciu a nápravu eventuálnych ľudských predsudkov; vyzýva Komisiu, aby podporovala a uľahčovala výmenu stratégií na odstránenie zaujatosti, čo sa týka údajov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri tvorbe politiky a právnych predpisov v oblasti umelej inteligencie zohľadňovali etické aspekty, a to aj z rodovej perspektívy, a aby v prípade potreby prispôsobili súčasné právne predpisy vrátane programov EÚ a etických usmernení týkajúcich sa používania umelej inteligencie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali opatrenia plne začleňujúce rodový rozmer, ako sú kampane na zvyšovanie informovanosti, odborná príprava a učebné plány, ktoré by občanom poskytovali informácie o fungovaní algoritmov a ich vplyve na ich každodenný život; ďalej ich vyzýva, aby rozvíjali zmýšľanie založené na rodovej rovnosti a pracovné podmienky, ktoré povedú k vývoju inkluzívnejších technologických produktov a pracovného prostredia; naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby zaistili začlenenie digitálnych zručností a odbornej prípravy v oblasti umelej inteligencie do školských osnov a aby ich v záujme preklenutia digitálnych rodových rozdielov sprístupnili všetkým; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že je potrebná odborná príprava pracovníkov a školiteľov v oblasti umelej inteligencie, aby sa podporila schopnosť odhaliť a napraviť rodovo diskriminačné praktiky na pracovisku a vo vzdelávaní, a aby pracovníci vyvíjajúci systémy a aplikácie umelej inteligencie odhaľovali a odstraňovali rodovú diskrimináciu v systémoch a aplikáciách umelej inteligencie, na ktorých pracujú; žiada, aby sa stanovila jednoznačná zodpovednosť v podnikoch a vzdelávacích inštitúciách s cieľom zaistiť, aby na pracovisku a vo vzdelávacích inštitúciách nedochádzalo k rodovej diskriminácii; zdôrazňuje, že na vzdelávacie a kultúrne účely by sa mali používať zobrazenia bezpohlavnej umelej inteligencie a robotov, ak nie je rod z nejakého dôvodu kľúčovým faktorom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že je dôležité vyvíjať a zavádzať aplikácie umelej inteligencie v oblasti vzdelávania, kultúry a v audiovizuálnom sektore s cieľom zhromažďovať rodovo rozčlenené údaje a iné údaje týkajúce sa rovnosti a prípadne uplatňovať moderné techniky strojového učenia zamerané na odstraňovanie zaujatosti, aby sa napravili rodové stereotypy a predsudky, ktoré môžu mať negatívne dôsledky; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby začlenila vzdelávanie do regulačného rámca pre vysoko rizikové aplikácie umelej inteligencie, pretože je dôležité zabezpečiť, aby vzdelávanie aj naďalej prispievalo k verejnému blahu, aj vzhľadom na to, že údaje o žiakoch, študentoch a iných ľuďoch, ktorí sa vzdelávajú, sú veľmi citlivé; zdôrazňuje, že v oblasti vzdelávania by do tohto procesu mali byť zapojení pedagógovia, žiaci a študenti aj širšia spoločnosť a mali by sa zohľadniť potreby všetkých strán a očakávané prínosy, aby sa zabezpečilo účelné a etické využívanie umelej inteligencie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, aby podnietila využívanie programov Únie, ako je Horizont Európa, Digitálna Európa a Erasmus+, na podporu multidisciplinárneho výskumu, pilotných projektov, experimentov a vývoja nástrojov vrátane odbornej prípravy na účel identifikácie rodových predsudkov v oblasti umelej inteligencie a aby presadzovala kampane na zvyšovanie informovanosti širokej verejnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poukazuje na to, že je potrebné, aby rôzne tímy vývojárov a inžinierov spolupracovali s hlavnými aktérmi v oblasti vzdelávania, kultúry a v audiovizuálnom sektore s cieľom zabrániť neúmyselnému začleňovaniu rodových a spoločenských predsudkov do algoritmov, systémov a aplikácií umelej inteligencie; zdôrazňuje, že treba zohľadniť rozličné teórie, na základe ktorých sa umelá inteligencia doteraz vyvíjala a mohla by sa v budúcnosti ďalej rozvíjať; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na to, že dôsledné odstraňovanie predsudkov a diskriminácie určitých skupín vrátane rodových stereotypov by nemalo brzdiť technologický pokrok; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podčiarkuje význam základných práv a absolútnu nadradenosť právnych predpisov o ochrane údajov a súkromia, ktorá sa musí pri týchto technológiách uplatňovať; pripomína, že umelá inteligencia môže mať osobitný vplyv na ochranu údajov a súkromie, najmä pokiaľ ide o údaje detí; zdôrazňuje, že zásady stanovené vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov (8) sú v tomto zmysle záväzné pri zavádzaní umelej inteligencie; okrem toho pripomína, že všetky aplikácie umelej inteligencie musia v plnej miere dodržiavať právne predpisy Únie v oblasti ochrany údajov, konkrétne všeobecné nariadenie o ochrane údajov a smernicu o súkromí a elektronických komunikáciách (9); zdôrazňuje právo na ľudský zásah pri používaní umelej inteligencie a súvisiacich technológií; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli povinnosť transparentnosti a vysvetliteľnosti automatizovaných individuálnych rozhodnutí založených na umelej inteligencii, ktoré sa prijímajú v rámci výsad vyplývajúcich z verejných právomocí, a aby na presadzovanie týchto povinností uplatňovali sankcie; požaduje zavedenie systémov, v rámci ktorých sa na overovanie a zásah štandardne využíva človek, ako aj riadny proces vrátane práva na odvolanie a nápravu, ako aj prístup k opravným prostriedkom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na potenciálny negatívny vplyv personalizovanej reklamy, predovšetkým mikrocielenej a behaviorálnej reklamy, a hodnotenia jednotlivcov, najmä maloletých osôb, bez ich súhlasu, pretože zasahuje do ich súkromného života, čo vzbudzuje otázky v súvislosti so zhromažďovaním a využívaním údajov používaných na personalizovanie reklamy a ponúkanie produktov alebo služieb či stanovovanie cien; vyzýva preto Komisiu, aby zaviedla prísne obmedzenia cielenej reklamy založenej na zhromažďovaní osobných údajov, počnúc zavedením zákazu behaviorálnej reklamy medzi platformami, a to bez toho, aby to malo škodlivý vplyv na malé a stredné podniky (MSP); pripomína, že smernica o súkromí a elektronických komunikáciách v súčasnosti umožňuje cielenú reklamu len na základe predchádzajúceho súhlasu, v opačnom prípade sa považuje za nezákonnú; vyzýva Komisiu, aby zakázala používanie diskriminačných postupov pri poskytovaní služieb alebo produktov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby boli mediálne organizácie informované o hlavných parametroch systémov umelej inteligencie založených na algoritmoch, ktoré určujú poradie a výsledky vyhľadávania na platformách tretích strán, a aby boli používatelia informovaní o využívaní umelej inteligencie v službách prijímajúcich rozhodnutia a mali právo stanoviť si parametre ochrany súkromia prostredníctvom transparentných a zrozumiteľných opatrení; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že umelá inteligencia môže podporovať tvorbu obsahu vo vzdelávaní, v kultúre a v audiovizuálnom sektore spolu s informačnými a vzdelávacími platformami vrátane zoznamov rôznych druhov predmetov kultúrnej hodnoty a množstva zdrojov údajov; poukazuje na riziko porušovania práv duševného vlastníctva pri zlučovaní umelej inteligencie a rôznych technológií s veľkým množstvom zdrojov (dokumenty, fotografie, filmy) s cieľom zlepšiť spôsob, ktorým sú tieto údaje zobrazené, skúmané a vizualizované; žiada, aby sa v súčasnom legislatívnom rámci zabezpečila vysoká úroveň ochrany práv duševného vlastníctva pri využívaní umelej inteligencie, napríklad upozornením jednotlivcov a podnikov, ak hrozí, že neúmyselne porušia pravidlá, alebo poskytnutím pomoci nositeľom práv duševného vlastníctva v prípade, že naozaj dôjde k porušeniu pravidiel; zdôrazňuje preto, že je dôležité zaviesť na úrovni Únie primeraný právny rámec na ochranu práv duševného vlastníctva v súvislosti s používaním umelej inteligencie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kladie dôraz na to, že treba nájsť rovnováhu medzi vývojom systémov umelej inteligencie a ich používaním v oblasti vzdelávania, kultúry a v audiovizuálnom sektore na jednej strane a opatreniami na ochranu hospodárskej súťaže a konkurencieschopnosti trhu pre spoločnosti pôsobiace v oblasti umelej inteligencie v týchto odvetviach na strane druhej; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné nabádať podniky, aby investovali do inovácií systémov umelej inteligencie používaných v týchto sektoroch, a zároveň zabezpečiť, aby subjekty poskytujúce takéto aplikácie nezískali monopolné postavenie na trhu; podčiarkuje, že v záujme zachovania rovnakých podmienok a spravodlivej hospodárskej súťaže pre všetky zainteresované strany a subjekty v Európe je potrebné, aby bola umelá inteligencia všeobecne dostupná pre kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel v celej Európe; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri rozhodovaní o politike hospodárskej súťaže vrátane fúzií vo väčšej miere zohľadňovali úlohu údajov a algoritmov pri koncentrácii trhovej sily; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje potrebu systematicky sa zaoberať sociálnymi, etickými a právnymi otázkami vyvolanými vývojom, zavádzaním a používaním umelej inteligencie, ako sú transparentnosť a zodpovednosť algoritmov, nediskriminácia, rovnaké príležitosti, sloboda a rozmanitosť názorov, pluralita médií a vlastníctvo, zber, využívanie a šírenie údajov a obsahu; odporúča, aby sa vypracovali spoločné európske usmernenia a normy na ochranu súkromia pri účinnom využívaní dostupných údajov; vyzýva na transparentnosť pri vývoji a na zodpovednosť pri používaní algoritmov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby predložila komplexný súbor ustanovení určených na horizontálnu reguláciu aplikácií umelej inteligencie a aby ich doplnila o odvetvové pravidlá, napríklad pre audiovizuálne mediálne služby; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje potrebu investícií do výskumu a inovácií, pokiaľ ide o vývoj, zavádzanie a používanie umelej inteligencie a jej aplikácií vo vzdelávaní, v kultúre a audiovizuálnom sektore; zdôrazňuje význam verejných investícií do týchto služieb a doplnkovú pridanú hodnotu, ktorú poskytujú verejno-súkromné partnerstvá, s cieľom zabezpečiť tento cieľ a využiť plný potenciál umelej inteligencie v týchto sektoroch, najmä vo vzdelávaní, vzhľadom na značný objem súkromných investícií v posledných rokoch; vyzýva Komisiu, aby našla dodatočné finančné prostriedky na podporu výskumu a inovácií týkajúcich sa využívania umelej inteligencie v týchto odvetviach; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že algoritmické systémy môžu byť prostriedkom, ktorým sa urýchli zmenšovanie digitálnej priepasti, ale pri nerovnomernom zavádzaní hrozí vytváranie nových rozdielov alebo urýchlenie prehlbovania tých existujúcich; vyjadruje znepokojenie nad tým, že vedomosti a infraštruktúra sa v celej Únii nerozvíjajú jednotným spôsobom, čo obmedzuje dostupnosť produktov a služieb, ktoré využívajú umelú inteligenciu, najmä v riedko osídlených a sociálne a hospodársky zraniteľných oblastiach; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila súdržnosť pri spoločnom využívaní prínosov umelej inteligencie a súvisiacich technológií; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu, aby stanovila požiadavky na obstarávanie a zavádzanie umelej inteligencie a súvisiacich technológií orgánmi verejného sektora Únie s cieľom zabezpečiť súlad s právom Únie a so základnými právami; zdôrazňuje pridanú hodnotu využívania nástrojov, akými sú verejné konzultácie a posúdenia vplyvu, pred obstarávaním alebo zavádzaním systémov umelej inteligencie, ako sa odporúča v správe osobitného spravodajcu Valného zhromaždenia OSN o umelej inteligencii a jej vplyve na slobodu presvedčenia a prejavu (10); nabáda verejné orgány, aby stimulovali rozvoj a zavádzanie umelej inteligencie prostredníctvom verejného financovania a verejného obstarávania; zdôrazňuje, že je potrebné posilniť trh tým, že sa MSP poskytne možnosť zúčastňovať sa na obstarávaní aplikácií umelej inteligencie, aby sa zabezpečilo zapojenie technologických spoločností všetkých veľkostí, a tým sa zaručila odolnosť a hospodárska súťaž; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žiada, aby sa pravidelne vykonávali nezávislé audity s cieľom preskúmať, či sú aplikácie umelej inteligencie a súvisiaci systém bŕzd a protiváh v súlade s vytýčenými kritériami, a aby tieto audity prebiehali pod dohľadom nezávislých a kompetentných orgánov dohľadu; požaduje osobitné záťažové testy na podporu dodržiavania predpisov a ich presadzovanie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | berie na vedomie prínosy a riziká umelej inteligencie z hľadiska kybernetickej bezpečnosti a jej potenciál v boji proti počítačovej kriminalite a zdôrazňuje, že je potrebné, aby riešenia v oblasti umelej inteligencie boli odolné voči kybernetickým útokom a zároveň rešpektovali základné práva Únie, najmä ochranu osobných údajov a súkromia; zdôrazňuje, že je dôležité monitorovať bezpečné používanie umelej inteligencie a že je potrebná úzka spolupráca medzi verejným a súkromným sektorom s cieľom bojovať proti zraniteľným miestam používateľov a nebezpečenstvu, ktoré v tejto súvislosti vzniká; vyzýva Komisiu, aby posúdila potrebu lepšej prevencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti a opatrenia na zmiernenie súvisiacich rizík; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že krízu spôsobenú ochorením COVID-19 možno považovať za skúšobnú lehotu na vývoj, zavádzanie a používanie digitálnych technológií a technológií súvisiacich s umelou inteligenciou v oblasti vzdelávania a kultúry, čoho príkladom sú mnohé online vzdelávacie platformy a online nástroje na podporu kultúry používané vo všetkých členských štátoch; vyzýva preto Komisiu, aby tieto príklady zohľadnila pri zvažovaní spoločného prístupu Únie k intenzívnejšiemu využívaniu takýchto technologických riešení; |
| --- | --- |

29.

Vzdelávanie

| 30. | pripomína význam posilnenia digitálnych zručností a dosiahnutia vysokej úrovne mediálnej, digitálnej a informačnej gramotnosti na úrovni Únie ako predpokladu na využívanie umelej inteligencie vo vzdelávaní; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné v celej Únii zabezpečiť digitálnu gramotnosť a gramotnosť v oblasti umelej inteligencie, a to najmä rozvojom možností odbornej prípravy pre učiteľov; trvá na tom, že používanie technológií umelej inteligencie v školách by malo prispievať k zmenšovaniu sociálnej a regionálnej digitálnej priepasti; víta aktualizovaný akčný plán digitálneho vzdelávania Komisie, ktorý sa zaoberá využívaním umelej inteligencie vo vzdelávaní; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zaradila digitálne spôsobilosti, mediálnu gramotnosť a odbornú prípravu a zručnosti súvisiace s umelou inteligenciou medzi priority tohto plánu a zároveň zvyšovala informovanosť o možnom zneužívaní a nesprávnom fungovaní umelej inteligencie; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby venovala zvláštnu pozornosť deťom a mladým ľuďom v zložitých situáciách, ktorí potrebujú osobitnú podporu v oblasti digitálneho vzdelávania; naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa vo svojich pripravovaných legislatívnych návrhoch týkajúcich sa umelej inteligencie náležite zaoberala iniciatívami zameranými na umelú inteligenciu a robotiku v oblasti vzdelávania; naliehavo žiada členské štáty, aby investovali do digitálneho vybavenia škôl a aby na tento účel využívali finančné prostriedky Únie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že využívanie umelej inteligencie vo vzdelávacích systémoch prináša širokú škálu možností, príležitostí a nástrojov na zabezpečenie toho, aby boli inovatívnejšie, inkluzívnejšie, efektívnejšie a čoraz účinnejšie, a to zavádzaním nových metód vysokokvalitného vzdelávania, ktoré sú rýchle, personalizované a zamerané na študentov; zdôrazňuje však, že keďže to bude mať vplyv na vzdelávanie a sociálne začlenenie, musí sa zabezpečiť dostupnosť týchto nástrojov pre všetky sociálne skupiny zavedením rovnakého prístupu k vzdelávaniu a učeniu, pričom sa nesmie zabudnúť na nikoho, najmä nie na osoby so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že na to, aby občania mohli pracovať s umelou inteligenciou kriticky aj efektívne, potrebujú aspoň základné znalosti o tejto technológii; vyzýva členské štáty, aby do svojich opatrení v oblasti digitálnej gramotnosti začlenili kampane na zvyšovanie informovanosti o umelej inteligencii; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali plány pre digitálnu gramotnosť a diskusné fóra s cieľom zapojiť občanov, rodičov a študentov do demokratického dialógu s verejnými orgánmi a zainteresovanými stranami o vývoji, zavádzaní a využívaní technológií umelej inteligencie vo vzdelávacích systémoch; kladie dôraz na to, že je dôležité poskytnúť pedagógom, školiteľom a ďalším osobám správne nástroje a know-how v oblasti umelej inteligencie a súvisiacich technológií, ktoré im umožnia pochopiť, aká je ich podstata, ako sa používajú a ako ich využívať riadne a v súlade so zákonom, aby sa zabránilo porušovaniu práv duševného vlastníctva; zdôrazňuje najmä význam digitálnej gramotnosti pre ľudí pracujúcich v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj význam zlepšovania digitálnej odbornej prípravy pre starších ľudí vzhľadom na to, že mladšie generácie s týmito technológiami vyrástli, a teda ich už v zásade poznajú; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podčiarkuje, že skutočným cieľom umelej inteligencie vo vzdelávacích systémoch by malo byť dosiahnutie čo najindividualizovanejšieho vzdelávania, ktoré študentom ponúka personalizované študijné možnosti podľa ich silných a slabých stránok a didaktické materiály prispôsobené ich charakteristikám, pričom sa zachová kvalita vzdelávania a integračný princíp našich vzdelávacích systémov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opätovne pripomína zásadnú a mnohostrannú úlohu, ktorú učitelia zohrávajú vo vzdelávaní a pri zabezpečovaní jeho inkluzívnosti, najmä v ranom detstve, kde sa získavajú zručnosti, ktoré študentom umožnia napredovať počas celého ich života, napríklad v oblasti osobných vzťahov, študijných zručností, empatie a spolupráce; zdôrazňuje preto, že technológie umelej inteligencie nemožno využívať na škodu alebo na úkor osobného vzdelávania, pretože učitelia nesmú byť nahradení žiadnou umelou inteligenciou alebo súvisiacimi technológiami; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kladie dôraz na to, že študijné prínosy využívania umelej inteligencie vo vzdelávaní nebudú závisieť iba od samotnej umelej inteligencie, ale aj od toho, ako budú učitelia používať umelú inteligenciu v prostredí digitálneho vzdelávania na uspokojenie potrieb žiakov, študentov a vyučujúcich; zdôrazňuje preto, že je potrebné, aby programátori umelej inteligencie podľa možnosti zapájali učiteľské komunity do vývoja, zavádzania a využívania technológií umelej inteligencie a vytvorili tak prepojené prostredie na nadviazanie spojení a spolupráce medzi programátormi umelej inteligencie, vývojármi, spoločnosťami, školami, učiteľmi a inými verejnými a súkromnými zainteresovanými stranami s cieľom vytvoriť technológie umelej inteligencie, ktoré budú vhodné pre skutočné vzdelávacie prostredie, budú odrážať vek a vývojovú pripravenosť každého učiaceho sa a budú spĺňať najvyššie etické normy; zdôrazňuje, že vzdelávacie inštitúcie by mali zavádzať iba dôveryhodné, etické a na človeka zamerané technológie, ktoré sú v každej fáze ich životného cyklu kontrolovateľné verejnými orgánmi a občianskou spoločnosťou; v tejto súvislosti zdôrazňuje výhody bezplatných riešení a riešení s otvoreným zdrojovým kódom; požaduje, aby sa školám a ďalším vzdelávacím inštitúciám poskytla finančná a logistická podpora, ako aj odborné znalosti potrebné na zavádzanie riešení pre vzdelávanie budúcnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | okrem toho zdôrazňuje potrebu nepretržitého školenia učiteľov, aby boli schopní prispôsobiť sa realite vzdelávania založeného na umelej inteligencii a získať vedomosti a zručnosti potrebné na využívanie technológií umelej inteligencie pedagogickým a zmysluplným spôsobom, čo im umožní plne využívať možnosti, ktoré ponúka umelá inteligencia, a pochopiť jej obmedzenia; žiada, aby digitálna výučba bola v budúcnosti súčasťou odbornej prípravy každého učiteľa a aby učitelia a pracovníci v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy mali možnosť pokračovať vo svojom vzdelávaní, čo sa týka digitálnej výučby, počas celého svojho života; požaduje preto vypracovanie programov odbornej prípravy v oblasti umelej inteligencie pre učiteľov vo všetkých oblastiach a v celej Európe; okrem toho zdôrazňuje dôležitosť reformy vzdelávacích programov pre nové generácie učiteľov, čo im umožní prispôsobiť sa realite vzdelávania založeného na umelej inteligencii, ako aj význam vypracovania a aktualizácie príručiek a usmernení pre učiteľov v oblasti umelej inteligencie; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom špecifických programov vysokoškolského vzdelávania v oblasti umelej inteligencie a nad absenciou verejného financovania umelej inteligencie v členských štátoch; domnieva sa, že to ohrozuje budúce digitálne ambície Európy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je znepokojený skutočnosťou, že len málo výskumných pracovníkov v oblasti umelej inteligencie si vyberá akademickú kariéru, pretože technologické spoločnosti môžu ponúknuť lepšie mzdy a menšiu byrokraciu vo výskume; domnieva sa, že súčasťou riešenia by bolo nasmerovanie väčšieho objemu verejných finančných prostriedkov do výskumu umelej inteligencie na univerzitách; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby ľudia získavali všeobecné digitálne zručnosti od detstva, s cieľom odstrániť medzery v kvalifikáciách a lepšie integrovať určité skupiny obyvateľstva do digitálneho trhu práce a digitálnej spoločnosti; poukazuje na to, že bude čoraz dôležitejšie školiť vysokokvalifikovaných odborníkov zo všetkých prostredí v oblasti umelej inteligencie, zabezpečiť vzájomné uznávanie týchto kvalifikácií v celej Únii a zvyšovať úroveň zručností súčasnej a budúcej pracovnej sily, aby sa mohla vyrovnať s budúcou realitou na trhu práce; nabáda preto členské štáty, aby posúdili svoju ponuku vzdelávania a v prípade potreby ju rozšírili o zručnosti súvisiace s umelou inteligenciou a aby zaviedli osobitné učebné osnovy pre vývojárov umelej inteligencie a zároveň zahrnuli umelú inteligenciu do tradičných učebných osnov; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií zameraných na zručnosti súvisiace s umelou inteligenciou v celej Únii, pretože viaceré členské štáty rozširujú svoju ponuku vzdelávania o zručnosti súvisiace s umelou inteligenciou a zavádzajú osobitné učebné osnovy pre vývojárov umelej inteligencie; víta úsilie Komisie zahrnúť digitálne zručnosti medzi kvalifikačné požiadavky pre určité povolania, ktoré sú harmonizované na úrovni Únie podľa smernice o uznávaní odborných kvalifikácií (11); kladie dôraz na to, že je potrebné, aby boli v súlade s hodnotiacim zoznamom etických usmernení pre dôveryhodnú umelú inteligenciu, a víta návrh Komisie transformovať tento zoznam na orientačný učebný plán pre vývojárov umelej inteligencie; pripomína osobitné potreby odborného vzdelávania a prípravy (ďalej len „OVP“), pokiaľ ide o umelú inteligenciu, a požaduje prístup založený na spolupráci v celej Európe s cieľom posilniť potenciál umelej inteligencie v oblasti OVP; zdôrazňuje význam odbornej prípravy vysokokvalifikovaných odborníkov v tejto oblasti vrátane začlenenia etických aspektov do učebných osnov, ako aj podpory skupín, ktoré sú v tejto oblasti nedostatočne zastúpené, a vytvárania stimulov pre týchto odborníkov, aby si hľadali prácu v Únii; pripomína, že ženy sú nedostatočne zastúpené v oblasti v oblasti umelej inteligencie, čo môže viesť k významným rodovým nerovnostiam na budúcom trhu práce; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že vlády a vzdelávacie inštitúcie musia prehodnotiť a prepracovať učebné osnovy a prispôsobiť ich potrebám 21. storočia navrhovaním vzdelávacích programov, ktoré budú klásť väčší dôraz na oblasti vedy, technológie, inžinierstva, umenia a matematiky (ďalej len „STEAM“), aby pripravili študentov a spotrebiteľov na rastúcu prítomnosť umelej inteligencie a uľahčili získavanie kognitívnych zručností; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité tento sektor diverzifikovať a podnecovať študentov, najmä ženy a dievčatá, aby sa prihlasovali na kurzy STEAM, najmä čo sa týka robotiky a predmetov súvisiacich s umelou inteligenciou; požaduje viac finančných a vedeckých zdrojov s cieľom motivovať kvalifikovaných ľudí, aby zostali v Únii, a zároveň prilákať ľudí so zručnosťami z tretích krajín; okrem toho poukazuje na značný počet startupov, ktoré pracujú s umelou inteligenciou a vyvíjajú technológie umelej inteligencie; zdôrazňuje, že MSP si budú vyžadovať dodatočnú podporu a odbornú prípravu v oblasti umelej inteligencie, aby dosiahli súlad s právnymi predpismi v digitálnej oblasti a v oblasti umelej inteligencie; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poznamenáva, že automatizácia a rozvoj umelej inteligencie môžu radikálne a nezvratne zmeniť zamestnanosť; zdôrazňuje, že prioritou by malo byť prispôsobenie zručností potrebám budúceho trhu práce, najmä vo vzdelávaní a v kultúrnych a kreatívnych odvetviach a priemysle; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu zvyšovať úroveň zručností budúcej pracovnej sily; okrem toho zdôrazňuje význam zavádzania umelej inteligencie z hľadiska rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností na európskom trhu práce, pokiaľ ide o kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel, najmä audiovizuálny sektor, na ktoré už mala kríza spôsobená ochorením COVID-19 značný vplyv; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby posúdila úroveň rizika zavádzania umelej inteligencie v sektore vzdelávania s cieľom stanoviť, či by aplikácie umelej inteligencie vo vzdelávaní mali byť zahrnuté do regulačného rámca pre vysoko rizikové aplikácie a podliehať prísnejším požiadavkám na bezpečnosť, transparentnosť, spravodlivosť a zodpovednosť, pretože je dôležité zabezpečiť, aby vzdelávanie aj naďalej prispievalo k verejnému blahu, a vzhľadom na to, že údaje o žiakoch, študentoch a iných vzdelávajúcich sa osobách sú veľmi citlivé; zdôrazňuje, že súbory údajov používané na učenie umelej inteligencie by sa mali prehodnotiť, aby sa zabránilo posilňovaniu určitých stereotypov a iných druhov predsudkov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva Komisiu, aby navrhla nadčasový právny rámec pre umelú inteligenciu s cieľom stanoviť právne záväzné etické opatrenia a normy na zabezpečenie základných práv a slobôd a rozvoj dôveryhodných, etických a technicky spoľahlivých aplikácií umelej inteligencie vrátane integrovaných digitálnych nástrojov, služieb a produktov, ako je robotika a strojové učenie, s osobitným zreteľom na vzdelávanie; žiada, aby údaje využívané a vytvárané aplikáciami umelej inteligencie v oblasti vzdelávania boli prístupné, interoperabilné a kvalitné a aby sa poskytovali príslušným orgánom verejnej správy dostupným spôsobom a pri dodržiavaní právnych predpisov v oblasti autorského práva a obchodného tajomstva; pripomína, že deti predstavujú zraniteľnú skupinu, ktorá si zasluhuje osobitnú pozornosť a ochranu; zdôrazňuje, že hoci umelá inteligencia môže prinášať vzdelávaniu osoh, je nevyhnutné zohľadniť jej technologické, regulačné a sociálne aspekty s primeranými zárukami a prístupom zameraným na človeka, ktorý v konečnom dôsledku zabezpečí, aby ľudia mali vždy možnosť kontrolovať a naprávať rozhodnutia systému; v tejto súvislosti poukazuje na to, že učitelia pri komunikácii so žiakmi a študentmi musia kontrolovať zavádzanie a používanie technológií umelej inteligencie v školách a na univerzitách a vykonávať nad nimi dohľad; pripomína, že systémy umelej inteligencie nemôžu prijímať žiadne konečné rozhodnutia, ktoré by mohli ovplyvniť možnosti vzdelávania, ako je záverečné hodnotenie študentov, bez úplného dohľadu človeka; pripomína, že automatizované rozhodnutia o fyzických osobách založené na profilovaní, ktoré majú právny alebo podobný účinok, musia byť prísne obmedzené a vždy vyžadujú právo na ľudský zásah a právo dostať vysvetlenie podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov; zdôrazňuje, že by sa to malo prísne dodržiavať, a to najmä vo vzdelávacom systéme, kde sa prijímajú rozhodnutia o budúcich možnostiach a príležitostiach; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že sa postupne zvyšuje závislosť škôl a ďalších poskytovateľov vzdelávania od služieb vzdelávacích technológií vrátane aplikácií umelej inteligencie poskytovaných niekoľkými súkromnými spoločnosťami, ktoré majú dominantné postavenie na trhu; domnieva sa, že táto situácia by sa mala preskúmať v kontexte pravidiel Únie v oblasti hospodárskej súťaže; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité podporovať zavádzanie umelej inteligencie malými a strednými podnikmi v oblasti vzdelávania a kultúry a v audiovizuálnom sektore prostredníctvom vhodných stimulov, ktoré vytvoria rovnaké podmienky; požaduje preto investície do európskych spoločností pôsobiacich v oblasti IT, aby sa nevyhnutné technológie vyvíjali v Únii, keďže hlavné spoločnosti, ktoré v súčasnosti poskytujú umelú inteligenciu, majú sídlo mimo Únie; dôrazne pripomína, že všeobecné nariadenie o ochrane údajov stanovuje prísnu ochranu údajov maloletých a že dané údaje sa môžu spracúvať len vtedy, ak sú úplne anonymizované alebo ak nositeľ rodičovských práv a povinností poskytol súhlas s ich spracovaním alebo naň udelil povolenie, a to prísne v súlade so zásadami minimalizácie údajov a obmedzenia účelu; požaduje rozsiahlejšiu ochranu a záruky v sektore vzdelávania, pokiaľ ide o údaje týkajúce sa detí, a vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti prijala účinnejšie opatrenia; žiada, aby sa deťom a ich rodičom poskytovali jasné informácie o možnom využití a spracovaní údajov týkajúcich sa detí, a to aj prostredníctvom osvetových a informačných kampaní; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje osobitné riziká spojené s používaním aplikácií umelej inteligencie v oblasti automatizovaného rozpoznávania, ktoré sa rýchlo rozvíjajú; pripomína, že deti sú obzvlášť citlivou skupinou; odporúča, aby Komisia a členské štáty zakázali automatizovanú biometrickú identifikáciu, napríklad rozpoznávanie tváre na vzdelávacie a kultúrne účely, vo vzdelávacích a kultúrnych priestoroch, pokiaľ to právne predpisy nepovoľujú; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že je potrebné zväčšiť výber pre zákazníkov s cieľom stimulovať hospodársku súťaž a rozšíriť škálu služieb ponúkaných technológiami umelej inteligencie na vzdelávacie účely; v tejto súvislosti nabáda verejné orgány, aby podnecovali rozvoj a zavádzanie technológií umelej inteligencie prostredníctvom verejného financovania a verejného obstarávania; domnieva sa, že technológie, ktoré používajú poskytovatelia verejného vzdelávania alebo ktoré sa nakupujú za verejné finančné prostriedky, by mali byť založené na technológiách s otvoreným zdrojovým kódom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | konštatuje, že k inováciám v oblasti vzdelávania malo dôjsť už dávno, čo ešte zvýraznila pandémia ochorenia COVID-19 a následný prechod na online a dištančné vzdelávanie; zdôrazňuje, že vzdelávacie nástroje založené na umelej inteligencii, ako sú nástroje na posudzovanie a zisťovanie ťažkostí s učením sa, môžu zlepšiť kvalitu a účinnosť online vzdelávania; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kladie dôraz na to, že digitálna infraštruktúra novej generácie a internetové pokrytie majú strategický význam pre poskytovanie vzdelávania založeného na umelej inteligencii európskym občanom; so zreteľom na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 vyzýva Komisiu, aby vypracovala stratégiu pre európsku sieť 5G, ktorá zabezpečí strategickú odolnosť Európy a nebude závislá od technológií štátov, ktoré nevyznávajú naše hodnoty; |
| --- | --- |

48.

| 49. | požaduje vytvorenie celoeurópskej univerzitnej a výskumnej siete zameranej na umelú inteligenciu vo vzdelávaní, ktorá bude združovať inštitúcie a odborníkov zo všetkých oblastí s cieľom skúmať vplyv umelej inteligencie na učenie sa a hľadať riešenia na zvýšenie jej potenciálu; |
| --- | --- |

49.

Kultúrne dedičstvo

| 50. | opakovane zdôrazňuje, že je dôležité, aby mal každý občan Únie prístup ku kultúre; v tejto súvislosti vyzdvihuje význam výmeny najlepších postupov medzi členskými štátmi, vzdelávacími zariadeniami, kultúrnymi inštitúciami a podobnými zainteresovanými stranami; okrem toho sa domnieva, že je mimoriadne dôležité v maximálnej možnej miere využívať zdroje, ktoré sú k dispozícii na úrovni Únie aj na vnútroštátnej úrovni, na ďalšie zlepšenie prístupu ku kultúre; zdôrazňuje, že existuje mnoho spôsobov prístupu ku kultúre a že by sa všetky mali preskúmať s cieľom určiť najvhodnejšia možnosť; vyzdvihuje význam súladu s Marrákešskou zmluvou; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje, že technológie umelej inteligencie môžu zohrávať významnú úlohu pri zachovávaní, obnove, dokumentovaní, analýze, podpore a riadení hmotného a nehmotného kultúrneho dedičstva, a to aj monitorovaním a analyzovaním zmien lokalít kultúrneho dedičstva spôsobených hrozbami, ako sú zmena klímy, prírodné katastrofy a ozbrojené konflikty; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kladie dôraz na to, že technológie umelej inteligencie môžu zvýšiť viditeľnosť európskej kultúrnej rozmanitosti; poukazuje na to, že tieto technológie ponúkajú nové príležitosti pre kultúrne inštitúcie, ako sú napríklad múzeá, čo sa týka vytvárania inovatívnych nástrojov na katalogizáciu artefaktov a dokumentácie a sprístupňovania lokalít kultúrneho dedičstva, a to aj prostredníctvom 3D modelovania a rozšírenej virtuálnej reality; zdôrazňuje, že umelá inteligencia takisto umožní múzeám a umeleckým galériám zavádzať interaktívne a personalizované služby pre návštevníkov tak, že im poskytnú zoznam navrhovaných položiek na základe ich záujmov vyjadrených osobne a online; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kladie dôraz na to, že využívanie umelej inteligencie prinesie nové inovačné prístupy, nástroje a metodiky, ktoré umožnia kultúrnym a výskumným pracovníkom vytvárať jednotné databázy s primeranými klasifikačnými systémami, ako aj multimediálnymi metaúdajmi, vďaka čomu budú môcť vytvárať prepojenia medzi rôznymi predmetmi kultúrneho dedičstva, a tým zlepšovať vedomosti a zabezpečovať lepšie pochopenie kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje, že by sa mali identifikovať osvedčené postupy v oblasti technológií umelej inteligencie zamerané na ochranu a dostupnosť kultúrneho dedičstva, najmä pre osoby so zdravotným postihnutím, a mali by sa zdieľať s kultúrnymi sieťami v celej Únii, pričom by sa mal podporovať výskum rôznych spôsobov využitia umelej inteligencie na podporu zhodnotenia, dostupnosti a zachovania kultúrneho dedičstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali príležitosti, ktoré ponúka využívanie umelej inteligencie v kultúrnych a kreatívnych odvetviach a priemysle; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kladie dôraz na to, že technológie umelej inteligencie možno využívať aj na monitorovanie nezákonného obchodovania s predmetmi kultúrnej hodnoty a ničenia kultúrneho majetku pri súčasnej podpore zberu údajov na účely obnovy a rekonštrukcie hmotného aj nehmotného kultúrneho dedičstva; poznamenáva najmä, že rozvoj, zavádzanie a využívanie umelej inteligencie v rámci postupov colného preverovania môže podporiť úsilie o predchádzanie nedovolenému obchodovaniu s kultúrnym dedičstvom, predovšetkým pokiaľ ide o dopĺňanie systémov, ktoré colným orgánom umožňujú zamerať ich úsilie a zdroje na tie položky, ktoré predstavujú najväčšie riziko; |
| --- | --- |

55.

| 56. | konštatuje, že umelá inteligencia by mohla byť prínosom pre oblasť výskumu, napríklad vďaka úlohe, ktorú môže prediktívna analytika zohrávať pri dolaďovaní analýzy údajov, a to aj v súvislosti so získavaním a premiestňovaním predmetov kultúrnej hodnoty; zdôrazňuje, že Únia musí zvýšiť investície a podporovať partnerstvá medzi priemyslom a akademickou obcou s cieľom zdokonaliť výskumnú excelentnosť na európskej úrovni; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pripomína, že umelá inteligencia môže byť revolučným nástrojom na podporu kultúrneho cestovného ruchu, a zdôrazňuje jej značný potenciál, pokiaľ ide o predvídanie tokov cestovného ruchu, ktorý by mohol pomôcť mestám zápasiacim s nadmerným cestovným ruchom; |
| --- | --- |

57.

Kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel

| 58. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že kultúra nepatrí medzi priority uvedené v politických možnostiach a odporúčaniach týkajúcich sa umelej inteligencie na úrovni Únie, najmä v bielej knihe Komisie z 19. februára 2020 o umelej inteligencii; požaduje revíziu týchto odporúčaní s cieľom začleniť kultúru medzi priority politiky v oblasti umelej inteligencie na úrovni Únie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaoberali potenciálnym vplyvom rozvoja, zavádzania a využívania technológií umelej inteligencie na kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel a aby čo najlepšie využili plán obnovy Next Generation EU na digitalizáciu týchto odvetví s cieľom reagovať na nové formy spotreby v 21. storočí; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poukazuje na to, že umelá inteligencia prenikla aj do kultúrnych a kreatívnych odvetví a priemyslu, o čom svedčí automatizovaná tvorba textov, videí a hudobných diel; zdôrazňuje, že tvoriví umelci a kultúrni pracovníci musia mať potrebné digitálne zručnosti a odbornú prípravu, aby mohli používať umelú inteligenciu a ďalšie digitálne technológie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali možnosti využívania umelej inteligencie v kultúrnych a kreatívnych odvetviach a priemysle tým, že sprístupnia viac finančných prostriedkov z rozpočtov na vedu a výskum, a aby vytvorili centrá digitálnej tvorivosti, v ktorých budú tvoriví umelci a kultúrni pracovníci vyvíjať aplikácie umelej inteligencie, učiť sa používať tieto a iné technológie a testovať ich; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uznáva, že technológie umelej inteligencie majú potenciál posilniť nárast pracovných miest v kultúrnych a kreatívnych odvetviach a priemysle vďaka lepšiemu prístupu k týmto technológiám; zdôrazňuje preto, že je dôležité zvýšiť digitálnu gramotnosť v rámci kultúrnych a kreatívnych odvetví a priemyslu, aby sa tieto technológie stali pre uvedené sektory inkluzívnejšími, použiteľnejšími a interaktívnejšími a aby sa dalo ľahšie naučiť s nimi pracovať; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje, že interakcia medzi umelou inteligenciou a kultúrnymi a kreatívnymi odvetviami a priemyslom je komplexná a vyžaduje si dôkladné posúdenie; víta správu Komisie z novembra 2020 s názvom Trendy a vývoj v oblasti umelej inteligencie – výzvy pre rámec práv duševného vlastníctva a štúdiu o autorských právach a nových technológiách: správa údajov o autorských právach a umelá inteligencia; zdôrazňuje, že je dôležité objasniť podmienky používania obsahu chráneného autorským právom ako vstupných údajov (obrázky, hudba, filmy, databázy atď.) a pri tvorbe kultúrnych a audiovizuálnych výstupov, bez ohľadu na to, či ich vytvorili ľudia s pomocou umelej inteligencie alebo ich autonómne vygenerovali technológie umelej inteligencie; vyzýva Komisiu, aby preskúmala vplyv umelej inteligencie na európsky kreatívny priemysel; opätovne zdôrazňuje význam európskych údajov a víta vyhlásenia Komisie v tejto súvislosti, ako aj zaradenie umelej inteligencie a súvisiacich technológií medzi priority; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdôrazňuje potrebu vytvoriť ucelenú víziu technológií umelej inteligencie v rámci kultúrnych a kreatívnych odvetví a priemyslu na úrovni Únie; vyzýva členské štáty, aby sa vo svojich národných stratégiách v oblasti umelej inteligencie viac zamerali na kultúru s cieľom zabezpečiť, že kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel budú zahŕňať inovácie a zostanú konkurencieschopné a zaistí sa ochrana a podpora kultúrnej rozmanitosti na úrovni Únie v novom digitálnom kontexte; |
| --- | --- |

62.

| 63. | zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť v celej Únii heterogénne prostredie pre technológie umelej inteligencie, ktoré podnietia kultúrnu rozmanitosť a podporia menšiny a jazykovú rozmanitosť, a zároveň posilniť kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel prostredníctvom online platforiem, čím sa umožní zapojenie občanov Únie a ich účasť; |
| --- | --- |

63.

| 64. | žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali demokratickú diskusiu o technológiách umelej inteligencie a vytvorili pravidelné fórum na diskusiu s občianskou spoločnosťou, výskumnými pracovníkmi, akademickou obcou a zainteresovanými stranami s cieľom zvyšovať informovanosť o prínosoch a výzvach ich používania v kultúrnych a kreatívnych odvetviach a priemysle; v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu umenia a kultúry pri oboznamovaní ľudí s umelou inteligenciou a podporovaní verejnej diskusie o nej, pretože môžu poskytnúť živé a hmatateľné príklady strojového učenia, napríklad v oblasti hudby; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby riešili otázku obsahu vytvoreného umelou inteligenciou a s tým spojené výzvy, pokiaľ ide o autorstvo a porušovanie autorských práv; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby posúdila vplyv umelej inteligencie a súvisiacich technológií na audiovizuálny sektor a kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel s cieľom podporiť kultúrnu a jazykovú rozmanitosť a zároveň rešpektovať práva autorov a výkonných umelcov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdôrazňuje, že Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT), a najmä jeho budúce znalostné a inovačné spoločenstvo (ZIS) zamerané na kultúrny a kreatívny priemysel, by mal zohrávať vedúcu úlohu pri rozvoji európskej stratégie v oblasti umelej inteligencie pre vzdelávanie, kultúru a audiovizuálny sektor a môže prispieť k urýchleniu zavádzania a využívania aplikácií umelej inteligencie v týchto odvetviach; |
| --- | --- |

66.

| 67. | konštatuje, že umelá inteligencia už vstúpila do kreatívneho hodnotového reťazca na úrovni tvorby, výroby, šírenia a spotreby, a preto má obrovský vplyv na kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel vrátane hudobného a filmového priemyslu, umenia a literatúry, a to prostredníctvom nových nástrojov, softvéru a výroby založenej na umelej inteligencii, ktoré sa používajú na uľahčenie produkcie, pričom poskytuje inšpiráciu a umožňuje širšej verejnosti vytvárať obsah; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdie a zvážila možnosti politiky na riešenie škodlivého vplyvu kontroly online streamingových služieb prostredníctvom umelej inteligencie s cieľom obmedziť rozmanitosť a/alebo maximalizovať zisky tým, že do ponúk pre spotrebiteľov zahrnú určitý obsah alebo ho uprednostnia, a aby preskúmala, ako to ovplyvňuje kultúrnu rozmanitosť a príjmy tvorcov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | domnieva sa, že umelá inteligencia je pre kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel čoraz užitočnejšia pri tvorivých a produkčných činnostiach; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdôrazňuje úlohu autorovej osobnosti pri vyjadrovaní slobodných a kreatívnych rozhodnutí, v ktorých spočíva originalita diel (12); zdôrazňuje význam obmedzení a výnimiek z autorského práva pri používaní obsahu ako vstupných údajov, najmä v oblasti vzdelávania, v akademickom prostredí a vo výskume a pri tvorbe kultúrnych a kreatívnych výstupov, ako je audiovizuálny obsah a obsah vytvorený používateľmi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | domnieva sa, že by sa mala zvážiť ochrana technických a umeleckých diel vytvorených umelou inteligenciou, aby sa podporila táto forma tvorivosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zdôrazňuje, že v kontexte dátového hospodárstva sa dá dosiahnuť lepšia správa údajov o autorských právach na účel lepšieho odmeňovania autorov a výkonných umelcov, najmä umožnením rýchlej identifikácie autorstva a vlastníckeho práva k obsahu, čím sa prispeje k zníženiu počtu osirotených diel; ďalej zdôrazňuje, že technologické riešenia umelej inteligencie by sa mali využívať na zlepšenie infraštruktúry údajov o autorských právach a prepojenie metaúdajov v dielach, ale aj na uľahčenie povinnosti transparentnosti stanovenej v článku 19 smernice (EÚ) 2019/790 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu (13), pokiaľ ide o aktualizované, relevantné a komplexné informácie o využívaní diel a umeleckých výkonov autorov a výkonných umelcov, najmä v prípade, ak existuje viacero nositeľov práv, a v prípade zložitých licenčných systémov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | žiada, aby sa Komisia vo svojom ohlásenom akčnom pláne v oblasti duševného vlastníctva zaoberala otázkou umelej inteligencie a jej vplyvu na tvorivé odvetvia, pričom sa zohľadní potreba nájsť rovnováhu medzi ochranou práv duševného vlastníctva a podporou tvorivosti v oblastiach vzdelávania, kultúry a výskumu; domnieva sa, že Únia sa môže dostať na vedúcu pozíciu pri vytváraní technológií umelej inteligencie, ak prijme operačný regulačný rámec a zavedie proaktívne verejné politiky, najmä pokiaľ ide o programy odbornej prípravy a finančnú podporu pre výskum; žiada Komisiu, aby posúdila vplyv práv duševného vlastníctva na výskum a vývoj umelej inteligencie a súvisiacich technológií, ako aj na kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel vrátane audiovizuálneho sektora, najmä so zreteľom na autorstvo, spravodlivé odmeňovanie autorov a súvisiace otázky; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala právne aspekty výstupov vytvorených s použitím technológií umelej inteligencie, ako aj kultúrneho obsahu vytvoreného s využitím umelej inteligencie a súvisiacich technológií; domnieva sa, že je dôležité podporovať produkciu kultúrneho obsahu; opakuje však, že je dôležité chrániť jedinečný rámec Únie v oblasti práv duševného vlastníctva a že akékoľvek zmeny by sa mali vykonať s potrebnou náležitou starostlivosťou, aby sa nenarušila existujúca krehká rovnováha; vyzýva Komisiu, aby vypracovala hĺbkové posúdenie týkajúce sa možnej právnej subjektivity obsahu vytvoreného umelou inteligenciou, ako aj uplatňovania práv duševného vlastníctva na obsah vytvorený umelou inteligenciou a na obsah vytvorený s pomocou nástrojov umelej inteligencie; |
| --- | --- |

74.

| 75. | okrem toho vyzýva Komisiu, aby sa vo veľmi úzkej spolupráci s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami zaoberala vytvorením overovacích mechanizmov alebo systémov pre vydavateľov, autorov a tvorcov, ktoré by im pomohli overovať, aký obsah môžu používať, a ľahšie určiť, čo je chránené právnymi predpismi v oblasti práv duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

75.

| 76. | žiada Komisiu, aby stanovila pravidlá, ktoré by zaručili účinnú interoperabilitu údajov, s cieľom sprístupniť obsah zakúpený na platforme prostredníctvom akéhokoľvek digitálneho nástroja bez ohľadu na značku; |
| --- | --- |

76.

Audiovizuálny sektor

| 77. | konštatuje, že umelá inteligencia sa často používa v algoritmoch automatizovaného rozhodovania na šírenie obsahu a určovanie poradia, v akom sa kultúrny a kreatívny obsah zobrazuje používateľom; zdôrazňuje, že tieto algoritmy sú pre používateľov „čiernou skrinkou“; kladie dôraz na to, že algoritmy, ktoré používajú poskytovatelia mediálnych služieb, platformy na zdieľanie videí a služby na streaming hudby, by mali byť navrhnuté tak, aby nezvýhodňovali určité diela tým, že budú obmedzovať svoje „personalizované“ odporúčania len na najpopulárnejšie diela, a to na účely cielenej reklamy, na komerčné účely alebo s cieľom maximalizovať zisk; žiada, aby boli odporúčacie algoritmy a personalizovaný marketing vysvetliteľné a transparentné, pokiaľ je to možné, s cieľom poskytnúť spotrebiteľom presný a komplexný prehľad o týchto procesoch a obsahu a zabezpečiť, že personalizované služby nebudú diskriminačné a budú v súlade s nedávno prijatým nariadením o vzťahoch medzi platformami a podnikmi (14) a so súhrnnou smernicou o novej dohode pre spotrebiteľov (15); vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti optimalizácie algoritmov moderovania obsahu s cieľom zapojiť používateľov a aby navrhla odporúčania s cieľom zvýšiť kontrolu používateľov nad obsahom, ktorý sa im zobrazuje, a to zaručením a riadnym uplatňovaním práva používateľov zvoliť si, že odporúčané a personalizované služby nebudú využívať; okrem toho zdôrazňuje, že spotrebitelia musia byť informovaní, keď interagujú s automatizovaným rozhodovacím procesom, a že ich možnosti výberu a výkonnosť nesmú byť obmedzené; kladie dôraz na to, že treba brániť využívaniu mechanizmov umelej inteligencie na komerčný dohľad nad spotrebiteľmi, aj keď sa týka „bezplatných služieb“, prostredníctvom zabezpečenia toho, aby bolo v plnom súlade so základnými právami a všeobecným nariadením o ochrane údajov; zdôrazňuje, že všetky regulačné zmeny musia zohľadňovať vplyv na zraniteľných spotrebiteľov; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdôrazňuje, že čo je nezákonné offline, je nezákonné aj online; poznamenáva, že nástroje umelej inteligencie majú potenciál bojovať proti nezákonnému obsahu online a na tento účel sa aj využívajú, ale pred prijatím aktu o digitálnych službách dôrazne pripomína, že takéto nástroje musia vždy rešpektovať základné práva, najmä slobodu prejavu a právo na informácie, a nemali by viesť k všeobecnej povinnosti monitorovania internetu ani k odstraňovaniu legálneho materiálu šíreného na vzdelávacie, žurnalistické, umelecké alebo výskumné účely; zdôrazňuje, že algoritmy by sa mali používať len ako mechanizmus označovania pri moderovaní obsahu, ktorý podlieha ľudskému zásahu, pretože umelá inteligencia nie je schopná spoľahlivo rozlišovať medzi zákonným, nezákonným a škodlivým obsahom; konštatuje, že podmienky by mali vždy zahŕňať komunitné usmernenia, ako aj odvolací postup; |
| --- | --- |

78.

| 79. | okrem toho pripomína, že by nemalo dochádzať k všeobecnému monitorovaniu, ako sa uvádza v článku 15 smernice o elektronickom obchode (16), a že špecifické monitorovanie obsahu v prípade audiovizuálnych mediálnych služieb by malo byť v súlade s výnimkami stanovenými v právnych predpisoch Únie; pripomína, že aplikácie umelej inteligencie musia byť v súlade s vnútornými a vonkajšími bezpečnostnými protokolmi, ktoré by mali byť z technického hľadiska presné a spoľahlivé; domnieva sa, že toto by sa malo rozšíriť na prevádzku v bežných, neznámych a nepredvídateľných situáciách; |
| --- | --- |

79.

| 80. | okrem toho podčiarkuje, že využívanie umelej inteligencie pri odporúčaniach týkajúcich sa obsahu, ktoré sú založené na algoritmoch, zo strany poskytovateľov mediálnych služieb, ako sú služby videa na požiadanie a platformy na zdieľanie videa, môže mať vážny vplyv na kultúrnu a jazykovú rozmanitosť, najmä pokiaľ ide o povinnosť zabezpečiť zdôraznenie európskych diel podľa článku 13 smernice o audiovizuálnych mediálnych službách (smernica (EÚ) 2018/1808 (17)); konštatuje, že rovnaké obavy sa týkajú aj služieb na streaming hudby, a požaduje vypracovanie ukazovateľov na posudzovanie kultúrnej rozmanitosti a podporu európskych diel v rámci takýchto služieb; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli väčšiu finančnú podporu na rozvoj, zavádzanie a využívanie umelej inteligencie v oblasti automatizovaného titulkovania a dabingu európskych audiovizuálnych diel s cieľom podporiť kultúrnu a jazykovú rozmanitosť v Únii a šírenie európskych audiovizuálnych obsahov a prístup k nim; |
| --- | --- |

81.

| 82. | žiada Komisiu, aby vytvorila jasný etický rámec pre využívanie technológií umelej inteligencie v médiách s cieľom zabrániť všetkým formám diskriminácie a zabezpečiť prístup ku kultúrne a jazykovo rôznorodému obsahu na úrovni Únie na základe zodpovedných, transparentných a inkluzívnych algoritmov pri súčasnom rešpektovaní rozhodnutí a preferencií jednotlivcov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poukazuje na to, že umelá inteligencia môže zohrávať veľkú úlohu v rýchlom šírení dezinformácií; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že rámec by sa mal zaoberať zneužívaním umelej inteligencie na šírenie falošných správ, dezinformácií a nepravdivých informácií na internete a zároveň zabrániť cenzúre; vyzýva preto Komisiu, aby posúdila riziká spojené s možnosťou využívania umelej inteligencie na šírenie dezinformácií v digitálnom prostredí a zvážila riešenia, ako by umelá inteligencia mohla prispievať k boju proti dezinformáciám; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vyzýva Komisiu, aby prijala regulačné opatrenia na zabezpečenie prístupu poskytovateľov mediálnych služieb k údajom generovaným pri poskytovaní a šírení ich obsahu na platformách iných poskytovateľov; zdôrazňuje, že úplný prenos údajov zo strany prevádzkovateľov platforiem poskytovateľom mediálnych služieb je nevyhnutný na to, aby títo poskytovatelia lepšie porozumeli svojmu publiku a zlepšili ponúkané služby podľa očakávaní verejnosti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kladie dôraz na to, že je dôležité zvýšiť finančné prostriedky vyčlenené na programy Digitálna Európa, Kreatívna Európa a Horizont Európa s cieľom posilniť podporu európskeho audiovizuálneho sektora, najmä prostredníctvom spoločných výskumných projektov a experimentálnych pilotných iniciatív v oblasti vývoja, zavádzania a využívania etických technológií umelej inteligencie; |
| --- | --- |

85.

| 86. | požaduje úzku spoluprácu medzi členskými štátmi pri rozvoji programov odbornej prípravy zameraných na rekvalifikáciu alebo zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov, aby boli lepšie pripravení na sociálnu transformáciu, ktorú so sebou prinesie využívanie technológií umelej inteligencie v audiovizuálnom sektore; |
| --- | --- |

86.

| 87. | domnieva sa, že umelá inteligencia má obrovský potenciál prispieť k stimulácii inovácií v sektore spravodajských médií; je presvedčený, že rozsiahla integrácia umelej inteligencie, napríklad v oblasti tvorby a distribúcie obsahu, monitorovania sekcie komentárov, využívania analýzy údajov a identifikovania upravených fotografií a videí, je mimoriadne dôležitá pre úsporu nákladov v redakciách vzhľadom na znižovanie príjmov z reklamy a pre vyčlenenie väčšieho objemu zdrojov na reportáže na mieste, čím sa zvýši kvalita a rôznorodosť obsahu; |
| --- | --- |

87.

Dezinformácie na internete: deepfakes

| 88. | zdôrazňuje význam zabezpečenia plurality médií online a offline, aby sa zaručila kvalita, rozmanitosť a spoľahlivosť dostupných informácií; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pripomína, že presnosť, nezávislosť, spravodlivosť, dôvernosť, ľudskosť, zodpovednosť a transparentnosť ako hnacie sily zásad slobody prejavu a prístupu k informáciám v online a offline médiách sú rozhodujúce v boji proti dezinformáciám a nepravdivým informáciám; |
| --- | --- |

89.

| 90. | berie na vedomie dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú nezávislé médiá v kultúre a každodennom živote občanov; zdôrazňuje, že dezinformácie predstavujú zásadný problém, lebo dochádza k neustálemu porušovaniu autorských práv a práv duševného vlastníctva vo všeobecnosti; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi pokračovala vo zvyšovaní povedomia o tomto probléme, bojovala proti účinkom dezinformácií a riešila aj problémy súvisiace so zdrojmi; okrem toho považuje za dôležité, aby sa vypracovali vzdelávacie stratégie na zlepšenie digitálnej gramotnosti v tejto konkrétnej oblasti; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pripomína, že vzhľadom na rýchlo sa rozvíjajúce nové techniky môže byť čoraz náročnejšie odhaľovať falošný a zmanipulovaný obsah, ako sú napríklad deepfakes, pretože podvodní výrobcovia sú schopní vytvárať sofistikované algoritmy, ktoré možno úspešne naučiť, ako sa vyhnúť odhaleniu, čo vážne podrýva naše základné demokratické hodnoty; žiada Komisiu, aby posúdila vplyv umelej inteligencie na vytváranie deepfakes, zaviedla primerané právne rámce v súvislosti s ich vytváraním, výrobou alebo distribúciou na podvodné účely a navrhla odporúčania týkajúce sa okrem iných iniciatív aj opatrení proti akýmkoľvek hrozbám založeným na umelej inteligencii pre slobodné a spravodlivé voľby a demokraciu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | víta nedávne iniciatívy a projekty na zavedenie účinnejších nástrojov na odhaľovanie deepfakes a požiadaviek na transparentnosť; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu preskúmať metódy boja proti deepfakes a investovať do nich, pretože ide o kľúčový krok v boji proti dezinformáciám a škodlivému obsahu; domnieva sa, že v tejto súvislosti môžu byť užitočné riešenia podporované umelou inteligenciou; žiada preto Komisiu, aby v prípade všetkých materiálov vytvorených pomocou technológií deepfake alebo akýchkoľvek iných syntetických videí, ktoré vyzerajú realisticky, stanovila povinnosť uviesť, že nejde o originál, ako aj prísne obmedzenia, ak sa používajú na volebné účely; |
| --- | --- |

92.

| 93. | je znepokojený tým, že umelá inteligencia čoraz viac ovplyvňuje spôsob, akým sa informácie nachádzajú a spotrebúvajú online; poukazuje na to, že takzvané filtrovacie bubliny a komnaty ozvien obmedzujú rozmanitosť názorov a majú škodlivý vplyv na otvorenú sociálnu diskusiu; žiada preto, aby sa používanie algoritmov na spracúvanie informácií operátormi platforiem stalo transparentnejším a aby sa používateľom poskytla väčšia sloboda výberu toho, aký typ informácií chcú dostávať; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poukazuje na to, že technológie umelej inteligencie sa už v žurnalistike využívajú, napríklad pri tvorbe textov alebo pri analýze rozsiahlych súborov údajov v oblasti investigatívneho výskumu; zdôrazňuje, že pri produkcii informácií dôležitých pre spoločnosť ako celok je dôležité, aby automatizovaná žurnalistika vychádzala zo správnych a úplných údajov, aby sa zabránilo šíreniu falošných správ; zdôrazňuje, že základné princípy kvalitnej žurnalistiky, ako je redakčná kontrola, sa musia uplatňovať aj na novinársky obsah vyrábaný pomocou technológií umelej inteligencie; žiada, aby sa texty generované umelou inteligenciou jasne označovali, aby sa zachovala dôvera v žurnalistiku; |
| --- | --- |

94.

| 95. | zdôrazňuje potenciál umelej inteligencie uľahčovať a podporovať viacjazyčnosť vývojom technológií súvisiacich s jazykmi a umožnením objavovania európskeho obsahu online; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 202 I, 16.6.2020, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 37.

(3)  Ú. v. EÚ C 449, 23.12.2020, s. 37.

(4)  Ú. v. EÚ C 433, 23.12.2019, s. 42.

(5)  Ú. v. EÚ C 28, 27.1.2020, s. 8.

(6)  Ú. v. EÚ C 252, 18.7.2018, s. 239.

(7)  Ú. v. EÚ C 307, 30.8.2018, s. 163.

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).

(10)  Správa osobitného spravodajcu OSN o podpore a ochrane práva na slobodu presvedčenia a prejavu, 29. augusta 2018.

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22).

(12)  Súdny dvor Európskej únie, vec C-833/18, SI a Brompton Bicycle Ltd proti Chedech/Get2Get.

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92).

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1150 z 20. júna 2019 o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb (Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 57).

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2161 z 27. novembra 2019, ktorou sa menia smernica Rady 93/13/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/6/ES, 2005/29/ES a 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu predpisov Únie v oblasti ochrany spotrebiteľa (Ú. v. EÚ L 328, 18.12.2019, s. 7).

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1).

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1808 zo 14. novembra 2018, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 69).

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/45

---

P9_TA(2021)0240

Európska stratégia pre integráciu energetických systémov

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre integráciu energetických systémov (2020/2241(INI))

(2022/C 15/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy z 12. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy z 12. decembra 2015,

| — | so zreteľom na cieľ trvalo udržateľného rozvoja OSN č. 7 Zabezpečiť prístup k cenovo dostupnej, spoľahlivej, udržateľnej a modernej energii pre všetkých, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na cieľ trvalo udržateľného rozvoja OSN č. 7 Zabezpečiť prístup k cenovo dostupnej, spoľahlivej, udržateľnej a modernej energii pre všetkých,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. februára 2016 s názvom Stratégia EÚ týkajúca sa vykurovania a chladenia (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. februára 2016 s názvom Stratégia EÚ týkajúca sa vykurovania a chladenia (COM(2016)0051),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (COM(2018)0773),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska stratégia pre dáta (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska stratégia pre dáta (COM(2020)0066),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová digitálna agenda pre Európu (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová digitálna agenda pre Európu (COM(2020)0102),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 s názvom Pohon pre klimaticky neutrálne hospodárstvo: stratégia integrácie energetického systému EÚ – COM(2020)0299, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 s názvom Pohon pre klimaticky neutrálne hospodárstvo: stratégia integrácie energetického systému EÚ – COM(2020)0299,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 s názvom Vodíková stratégia pre klimaticky neutrálnu Európu (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 s názvom Vodíková stratégia pre klimaticky neutrálnu Európu (COM(2020)0301),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov (COM(2020)0562),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok (COM(2020)0662),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 14. októbra 2020 s názvom Stratégia EÚ pre zníženie emisií metánu (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 14. októbra 2020 s názvom Stratégia EÚ pre zníženie emisií metánu (COM(2020)0663),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 o stave energetickej únie (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 o stave energetickej únie (COM(2020)0950),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 o pokroku v oblasti konkurencieschopnosti čistej energie (COM(2020)0953), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 o pokroku v oblasti konkurencieschopnosti čistej energie (COM(2020)0953),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 o zvyšovaní energetickej efektívnosti (COM(2020)0954), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 o zvyšovaní energetickej efektívnosti (COM(2020)0954),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 o pokroku v oblasti konkurencieschopnosti čistej energie (COM(2020)0952), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 o pokroku v oblasti konkurencieschopnosti čistej energie (COM(2020)0952),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Ceny energie a náklady na energiu v Európe (COM(2020)0951), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Ceny energie a náklady na energiu v Európe (COM(2020)0951),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. novembra 2020 s názvom Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. novembra 2020 s názvom Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti (COM(2020)0741),

| — | so zreteľom na závery Rady z 25. júna 2019 o budúcnosti energetických systémov v energetickej únii na účely zabezpečenia energetickej transformácie a dosiahnutia cieľov v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a po ňom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 25. júna 2019 o budúcnosti energetických systémov v energetickej únii na účely zabezpečenia energetickej transformácie a dosiahnutia cieľov v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a po ňom,

| — | so zreteľom na závery Rady z 11. decembra 2020 o novom cieli EÚ v oblasti klímy do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 11. decembra 2020 o novom cieli EÚ v oblasti klímy do roku 2030,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 12. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 12. decembra 2019,

| — | so zreteľom na iniciatívu pre vodík, ktorú začalo rakúske predsedníctvo Rady v Linzi v dňoch 17. a 18. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu pre vodík, ktorú začalo rakúske predsedníctvo Rady v Linzi v dňoch 17. a 18. septembra 2018,

| — | so zreteľom na iniciatívu v oblasti udržateľnej a inteligentnej plynárenskej infraštruktúry pre Európu, ktorú uviedlo rakúske predsedníctvo Rady v Linzi v dňoch 1. a 2. apríla 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu v oblasti udržateľnej a inteligentnej plynárenskej infraštruktúry pre Európu, ktorú uviedlo rakúske predsedníctvo Rady v Linzi v dňoch 1. a 2. apríla 2019,

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES zo 6. septembra 2006 o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, ktorou sa zrušuje smernica 91/157/EHS (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES zo 6. septembra 2006 o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, ktorou sa zrušuje smernica 91/157/EHS (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (3) (nariadenie o TEN-E), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (3) (nariadenie o TEN-E),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (4) (nariadenia o nástroji na prepájanie Európy), ktoré je v súčasnosti predmetom revízie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (4) (nariadenia o nástroji na prepájanie Európy), ktoré je v súčasnosti predmetom revízie,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (6),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (7) (smernica o obnoviteľných zdrojoch energie), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (7) (smernica o obnoviteľných zdrojoch energie),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (8) (smernica o energetickej efektívnosti), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (8) (smernica o energetickej efektívnosti),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (9),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 559/2014 zo 6. mája 2014, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik pre palivové články a vodík 2 (11); |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 559/2014 zo 6. mája 2014, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik pre palivové články a vodík 2 (11);

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o zmene klímy – dlhodobá strategická vízia Európy pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo v súlade s Parížskou dohodou (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o zmene klímy – dlhodobá strategická vízia Európy pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo v súlade s Parížskou dohodou (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP 25) (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP 25) (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 2. júla 2020 o komplexnom európskom prístupe k uskladňovaniu energie (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 2. júla 2020 o komplexnom európskom prístupe k uskladňovaniu energie (16),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o revízii usmernení pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o revízii usmernení pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (17),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0062/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0062/2021),

| A. | keďže Európsky parlament, Rada a Komisia schválili cieľ klimaticky neutrálneho hospodárstva do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou a na základe rovnosti a najlepších dostupných vedeckých poznatkov s cieľom obmedziť zvýšenie globálnej teploty na 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami; |
| --- | --- |

A.

keďže Európsky parlament, Rada a Komisia schválili cieľ klimaticky neutrálneho hospodárstva do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou a na základe rovnosti a najlepších dostupných vedeckých poznatkov s cieľom obmedziť zvýšenie globálnej teploty na 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami;

| B. | keďže Komisia navrhla spoločný cieľ zníženia emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030, kým Európsky parlament schválil cieľ znížiť emisie skleníkových plynov o 60 % do roku 2030; |
| --- | --- |

B.

keďže Komisia navrhla spoločný cieľ zníženia emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030, kým Európsky parlament schválil cieľ znížiť emisie skleníkových plynov o 60 % do roku 2030;

| C. | keďže zo správy o stave energetickej únie za rok 2020 vyplynulo, že dopyt po energii v EÚ celkovo klesá, ale v určitých odvetviach, ako je doprava a informačné a komunikačné technológie (IKT), rastie; |
| --- | --- |

C.

keďže zo správy o stave energetickej únie za rok 2020 vyplynulo, že dopyt po energii v EÚ celkovo klesá, ale v určitých odvetviach, ako je doprava a informačné a komunikačné technológie (IKT), rastie;

| D. | keďže budovy sú zodpovedné za približne 40 % celkovej spotreby energie v EÚ a za 36 % emisií skleníkových plynov z energie a IKT predstavujú 5 až 9 % celosvetovej spotreby elektrickej energie; |
| --- | --- |

D.

keďže budovy sú zodpovedné za približne 40 % celkovej spotreby energie v EÚ a za 36 % emisií skleníkových plynov z energie a IKT predstavujú 5 až 9 % celosvetovej spotreby elektrickej energie;

| E. | keďže 70 % primárnej energie použitej v EÚ v roku 2017 pochádzalo z fosílnych palív (ropa, zemný plyn a uhlie) (18); |
| --- | --- |

E.

keďže 70 % primárnej energie použitej v EÚ v roku 2017 pochádzalo z fosílnych palív (ropa, zemný plyn a uhlie) (18);

| F. | keďže Medzinárodná agentúra pre energiu odhaduje, že približne tretina celosvetových emisií metánu pochádza z odvetvia energetiky; |
| --- | --- |

F.

keďže Medzinárodná agentúra pre energiu odhaduje, že približne tretina celosvetových emisií metánu pochádza z odvetvia energetiky;

| G. | keďže dosiahnutie klimatickej neutrality si vyžaduje odklon od systému založeného prevažne na fosílnych palivách smerom k vysoko energeticky efektívnemu a klimaticky neutrálnemu systému založenému na obnoviteľných zdrojoch energie; |
| --- | --- |

G.

keďže dosiahnutie klimatickej neutrality si vyžaduje odklon od systému založeného prevažne na fosílnych palivách smerom k vysoko energeticky efektívnemu a klimaticky neutrálnemu systému založenému na obnoviteľných zdrojoch energie;

| H. | keďže integrácia energetického systému znamená koordinované plánovanie a prevádzku energetického systému ako celku, prostredníctvom viacerých energetických nosičov a prepojenej infraštruktúry a všetkých koncových spotrebiteľov; |
| --- | --- |

H.

keďže integrácia energetického systému znamená koordinované plánovanie a prevádzku energetického systému ako celku, prostredníctvom viacerých energetických nosičov a prepojenej infraštruktúry a všetkých koncových spotrebiteľov;

| I. | keďže integrácia energetických systémov môže byť reakciou na mnohé výzvy vyplývajúce z energetickej transformácie, a najmä na výzvu spočívajúcu v dekarbonizácii, optimalizácii a vyvážení energetických sietí, a teda zaručení bezpečnosti dodávok a posilnení strategickej autonómie EÚ; |
| --- | --- |

I.

keďže integrácia energetických systémov môže byť reakciou na mnohé výzvy vyplývajúce z energetickej transformácie, a najmä na výzvu spočívajúcu v dekarbonizácii, optimalizácii a vyvážení energetických sietí, a teda zaručení bezpečnosti dodávok a posilnení strategickej autonómie EÚ;

| J. | keďže súbežná zelená a digitálna transformácia energetických sietí si bude v prípade potreby vyžadovať nebývalé verejné a súkromné investície do modernizácie infraštruktúry a zavádzania novej infraštruktúry, ako aj investície do obnovy budov a výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

J.

keďže súbežná zelená a digitálna transformácia energetických sietí si bude v prípade potreby vyžadovať nebývalé verejné a súkromné investície do modernizácie infraštruktúry a zavádzania novej infraštruktúry, ako aj investície do obnovy budov a výskumu a vývoja;

| K. | keďže integrácia energetických systémov môže urýchliť prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo a zároveň udržať náklady pre európskych občanov, orgány a podniky v rámci realistického limitu, a súčasne posilniť energetickú bezpečnosť, chrániť zdravie a životné prostredie a podporovať rast, inovácie a vedúce postavenie priemyslu vo svete; keďže sa musí implementovať integrácia nákladovo efektívneho energetického systému; |
| --- | --- |

K.

keďže integrácia energetických systémov môže urýchliť prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo a zároveň udržať náklady pre európskych občanov, orgány a podniky v rámci realistického limitu, a súčasne posilniť energetickú bezpečnosť, chrániť zdravie a životné prostredie a podporovať rast, inovácie a vedúce postavenie priemyslu vo svete; keďže sa musí implementovať integrácia nákladovo efektívneho energetického systému;

| L. | keďže podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 by sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti mala účinne uplatňovať pri každom plánovaní dodávok a dopytu v oblasti energetiky a v politických a investičných rozhodnutiach, čo znamená, že každé rozhodnutie by sa malo systematicky posudzovať na základe alternatívnych nákladovo efektívnych, technicky, ekonomicky a environmentálne vhodných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

L.

keďže podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 by sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti mala účinne uplatňovať pri každom plánovaní dodávok a dopytu v oblasti energetiky a v politických a investičných rozhodnutiach, čo znamená, že každé rozhodnutie by sa malo systematicky posudzovať na základe alternatívnych nákladovo efektívnych, technicky, ekonomicky a environmentálne vhodných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti;

| M. | keďže kríza spôsobená pandémiou COVID-19 ukázala, že je veľmi dôležité spoliehať sa na bezpečný a pružný energetický systém; keďže dodatočné náklady na elektrickú energiu a vykurovanie spôsobujú väčší tlak na domácnosti; |
| --- | --- |

M.

keďže kríza spôsobená pandémiou COVID-19 ukázala, že je veľmi dôležité spoliehať sa na bezpečný a pružný energetický systém; keďže dodatočné náklady na elektrickú energiu a vykurovanie spôsobujú väčší tlak na domácnosti;

1.

podporuje smerovanie, ktoré Komisia vyjadrila vo svojom oznámení o stratégii integrácie energetického systému, konkrétne kaskádovú prioritu pre energetickú efektívnosť a úspory, dekarbonizáciu konečných použití priamou elektrifikáciou, palivá založené na obnoviteľných zdrojoch energie a nízkouhlíkové palivá pre aplikácie, ktoré nemajú inú alternatívu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby sa uplatňoval súdržný dlhodobý prístup v duchu solidarity a spolupráce a aby sa navrhol stabilný regulačný rámec pre príslušné odvetvia a pre spoločnosť ako celok; zdôrazňuje, že súkromný sektor spolu s verejným sektorom zohrajú kľúčovú úlohu pri úspešnom a účinnom vykonávaní tejto stratégie a podporia budovanie energetického systému, ktorý bude viesť EÚ k dosiahnutiu klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050;

2.

domnieva sa, že rozpracovaním obehového, vysoko energeticky efektívneho, integrovaného, prepojeného, odolného, inteligentného, multimodálneho, spravodlivého a dekarbonizovaného systému môže takáto stratégia pomôcť EÚ vytýčiť cestu k dosiahnutiu jej cieľov v oblasti klímy a zároveň zachovať energetickú dostupnosť, cenovú dostupnosť a bezpečnosť dodávok; zdôrazňuje, že v tejto stratégii by sa mala, najmä pre obdobie po skončení pandémie COVID-19, určiť vízia, ktorá bude podporovať klimaticky neutrálne hospodárstvo a zároveň posilňovať energetickú bezpečnosť a konkurencieschopnosť, podporovať vytváranie pracovných miest a malé a stredné podniky (MSP), chrániť zdravie a životné prostredie, ako aj podporovať udržateľný rast a inovácie;

3.

pripomína, že je dôležité zohľadniť rôznorodosť vnútroštátnych energetických systémov a výziev; nabáda Komisiu, aby preskúmala rôzne spôsoby dekarbonizácie, ktoré môžu každému členskému štátu pomôcť pri využívaní najúčinnejších riešení dekarbonizácie podľa ich potrieb a zdrojov;

Optimalizácia a dekarbonizácia energetických systémov

Optimalizácia a dekarbonizácia energetických systémov

| 4. | opätovne potvrdzuje svoju podporu zásade prvoradosti energetickej efektívnosti, čo znamená, že je nevyhnutné presadzovať ako priority úspory energie a zvýšenie efektívnosti; pripomína, že obehovosť a priama elektrifikácia, ak je to možné, predstavujú dôležitú cestu k dekarbonizácii; zdôrazňuje potrebu rozvíjať odolný a klimaticky neutrálny energetický systém zohľadňujúci zásadu nákladovej efektívnosti; zdôrazňuje potrebu portfólia riešení šetrných ku klíme, ktoré umožnia na trhu prosperovať energeticky najúčinnejším a nákladovo najefektívnejším technológiám a pomôžu znížiť uhlíkovú stopu a prispejú k posilneniu energetickej nezávislosti v Únii; |
| --- | --- |

4.

opätovne potvrdzuje svoju podporu zásade prvoradosti energetickej efektívnosti, čo znamená, že je nevyhnutné presadzovať ako priority úspory energie a zvýšenie efektívnosti; pripomína, že obehovosť a priama elektrifikácia, ak je to možné, predstavujú dôležitú cestu k dekarbonizácii; zdôrazňuje potrebu rozvíjať odolný a klimaticky neutrálny energetický systém zohľadňujúci zásadu nákladovej efektívnosti; zdôrazňuje potrebu portfólia riešení šetrných ku klíme, ktoré umožnia na trhu prosperovať energeticky najúčinnejším a nákladovo najefektívnejším technológiám a pomôžu znížiť uhlíkovú stopu a prispejú k posilneniu energetickej nezávislosti v Únii;

| 5. | zdôrazňuje mnohé prínosy úsilia o väčšiu energetickú efektívnosť, napríklad zníženie závislosti od dovozu energie, nižšie účty za spotrebu, zvýšenie konkurencieschopnosti priemyslu a celkový prínos pre klímu a životné prostredie; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje mnohé prínosy úsilia o väčšiu energetickú efektívnosť, napríklad zníženie závislosti od dovozu energie, nižšie účty za spotrebu, zvýšenie konkurencieschopnosti priemyslu a celkový prínos pre klímu a životné prostredie;

| 6. | vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť uplatnenia zásady prvoradosti energetickej efektívnosti pri nadchádzajúcich revíziách právnych predpisov a metodík Únie a v nových iniciatívach, najmä pokiaľ ide o plánovanie scenárov a infraštruktúry a analýzu nákladov a prínosov, a prostredníctvom odporúčaní pre členské štáty týkajúcich sa ich vnútroštátnych právnych predpisov; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť uplatnenia zásady prvoradosti energetickej efektívnosti pri nadchádzajúcich revíziách právnych predpisov a metodík Únie a v nových iniciatívach, najmä pokiaľ ide o plánovanie scenárov a infraštruktúry a analýzu nákladov a prínosov, a prostredníctvom odporúčaní pre členské štáty týkajúcich sa ich vnútroštátnych právnych predpisov;

| 7. | berie na vedomie vysokú spotrebu energie v odvetví vodného hospodárstva; vyzýva Komisiu, aby zvážila energeticky efektívne opatrenia pre sektor vodného hospodárstva EÚ a možnosť využívať pri integrácii energetického systému upravenú odpadovú vodu ako zdroj energie z obnoviteľných zdrojov „na mieste“; |
| --- | --- |

7.

berie na vedomie vysokú spotrebu energie v odvetví vodného hospodárstva; vyzýva Komisiu, aby zvážila energeticky efektívne opatrenia pre sektor vodného hospodárstva EÚ a možnosť využívať pri integrácii energetického systému upravenú odpadovú vodu ako zdroj energie z obnoviteľných zdrojov „na mieste“;

| 8. | berie na vedomie nedostatočný pokrok členských štátov a Únie ako celku v oblasti energetickej efektívnosti a obnovy budov, ako sa uvádza v správe o pokroku v oblasti energetickej efektívnosti za rok 2020; naliehavo vyzýva Komisiu, aby po dôkladnom posúdení vplyvu zrevidovala ciele stanovené v smernici o energetickej efektívnosti tak, aby boli viac zosúladené s cieľmi v oblasti klímy, pričom zohľadní jej odporúčania v rámci procesu riadenia energetickej únie a plánu cieľov v oblasti klímy; vyzýva Komisiu, aby preskúmala existujúce opatrenia a prijala cielenejšie politiky, najmä v odvetviach, ako je doprava, kde bol dosiahnutý pokrok nedostatočný; v tejto súvislosti víta stratégiu vĺn obnovy a nadchádzajúcu revíziu smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (19); pripomína, že je dôležité posúdiť vplyv revidovaných cieľov na podniky, najmä MSP; |
| --- | --- |

8.

berie na vedomie nedostatočný pokrok členských štátov a Únie ako celku v oblasti energetickej efektívnosti a obnovy budov, ako sa uvádza v správe o pokroku v oblasti energetickej efektívnosti za rok 2020; naliehavo vyzýva Komisiu, aby po dôkladnom posúdení vplyvu zrevidovala ciele stanovené v smernici o energetickej efektívnosti tak, aby boli viac zosúladené s cieľmi v oblasti klímy, pričom zohľadní jej odporúčania v rámci procesu riadenia energetickej únie a plánu cieľov v oblasti klímy; vyzýva Komisiu, aby preskúmala existujúce opatrenia a prijala cielenejšie politiky, najmä v odvetviach, ako je doprava, kde bol dosiahnutý pokrok nedostatočný; v tejto súvislosti víta stratégiu vĺn obnovy a nadchádzajúcu revíziu smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (19

| 9. | vyzýva Komisiu, aby zásadu energetickej efektívnosti rozšírila na celý hodnotový reťazec a na každé koncové použitie ako nákladovo efektívny spôsob znižovania emisií; vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétne iniciatívy na zníženie energetických strát v prepravných a distribučných sieťach prostredníctvom revízie nariadenia o TEN-E a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaručenie bezpečnosti dodávok plynu, ktorým sa nahrádza nariadenie (EÚ) č. 994/2010 (20) |
| --- | --- |

9.

vyzýva Komisiu, aby zásadu energetickej efektívnosti rozšírila na celý hodnotový reťazec a na každé koncové použitie ako nákladovo efektívny spôsob znižovania emisií; vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétne iniciatívy na zníženie energetických strát v prepravných a distribučných sieťach prostredníctvom revízie nariadenia o TEN-E a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaručenie bezpečnosti dodávok plynu, ktorým sa nahrádza nariadenie (EÚ) č. 994/2010 (20

| 10. | víta novú stratégiu EÚ pre metán; pripomína, že je nevyhnutné urýchlene zaviesť systémy monitorovania emisií metánu, ktoré sa opierajú o satelitné monitorovacie technológie, ako sú technológie vyvinuté prostredníctvom programu Copernicus; vyzýva Komisiu, aby navrhla opatrenia na ďalšie zníženie emisií metánu v odvetví energetiky; víta návrh Komisie, aby sa meranie, vykazovanie a overovanie, ako aj zisťovanie únikov a ich oprava stali povinnými; |
| --- | --- |

10.

víta novú stratégiu EÚ pre metán; pripomína, že je nevyhnutné urýchlene zaviesť systémy monitorovania emisií metánu, ktoré sa opierajú o satelitné monitorovacie technológie, ako sú technológie vyvinuté prostredníctvom programu Copernicus; vyzýva Komisiu, aby navrhla opatrenia na ďalšie zníženie emisií metánu v odvetví energetiky; víta návrh Komisie, aby sa meranie, vykazovanie a overovanie, ako aj zisťovanie únikov a ich oprava stali povinnými;

| 11. | zdôrazňuje potenciál znovupoužitia odpadu, najmä energie a odpadového tepla z priemyselných procesov, bioodpadu, budov a dátových centier; zdôrazňuje udržateľnú výrobu energie pochádzajúcej z poľnohospodárstva, spotreby potravín a lesného hospodárstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri ďalšej revízii rámcovej smernice o odpade (21) vypracovali účinné stimuly a obchodné modely na spätné získavanie priemyselného odpadového tepla a nevyhnutného odpadového tepla do tepelných sietí alebo skladovania; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje potenciál znovupoužitia odpadu, najmä energie a odpadového tepla z priemyselných procesov, bioodpadu, budov a dátových centier; zdôrazňuje udržateľnú výrobu energie pochádzajúcej z poľnohospodárstva, spotreby potravín a lesného hospodárstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri ďalšej revízii rámcovej smernice o odpade (21

| 12. | upozorňuje na výzvu dekarbonizácie vykurovania a chladenia; vyzýva na ďalšie vykonávanie stratégie vykurovania a chladenia, a to aj pri revízii smernice o energii z obnoviteľných zdrojov, smernice o energetickej efektívnosti, ako aj vytvorenie podporného rámca pri revízii usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky (22); zdôrazňuje potenciál sietí diaľkového vykurovania 4. a 5. generácie s vysokou účinnosťou nízkoteplotného diaľkového vykurovania; konštatuje, že môžu zohrávať významnú úlohu pri nákladovo efektívnej dekarbonizácii tepla v mestských a priemyselných oblastiach; víta skutočnosť, že siete diaľkového vykurovania a chladenia budú oprávnené na financovanie v rámci revidovaného nariadenia o nástroji na prepájanie Európy, a vyzýva na ich zahrnutie ako potenciálnych projektov spoločného záujmu podľa nariadenia o TEN-E; okrem toho vyzýva Komisiu, aby zohľadnila tepelnú infraštruktúru a uskladňovanie tepelnej energie pri tvorbe 10-ročného plánu rozvoja sietí Európskej siete prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) a Európskej siete prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ENTSO-G); so znepokojením berie na vedomie nízku mieru výmeny starých a neefektívnych vykurovacích systémov; víta prebiehajúcu revíziu sekundárnych právnych predpisov o energetickom označovaní a ekodizajne ohrievačov priestoru a ohrievačov vody a chladičov; zdôrazňuje potenciál digitálnych nástrojov inteligentného hospodárenia s energiou pri súčasnom uprednostňovaní kybernetickej bezpečnosti a ochrany údajov; |
| --- | --- |

12.

upozorňuje na výzvu dekarbonizácie vykurovania a chladenia; vyzýva na ďalšie vykonávanie stratégie vykurovania a chladenia, a to aj pri revízii smernice o energii z obnoviteľných zdrojov, smernice o energetickej efektívnosti, ako aj vytvorenie podporného rámca pri revízii usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky (22

| 13. | pripomína, že energetická transformácia si vyžiada ročné investície do infraštruktúry vo výške 520 až 575 miliárd EUR a súvisiace efektívne zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala inkluzívne, integrované a realistické plánovanie scenárov, ktoré ďalej vezmú do úvahy energetickú efektívnosť a integráciu energetického systému súlade s investičným plánom pre udržateľnú Európu; konštatuje, že treba dodržiavať kritériá udržateľného investovania stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (23) a finančných nástrojov, ktoré sú plne v súlade s klimatickými a energetickými cieľmi do roku 2030 a s klimatickou neutralitou najneskôr do roku 2050, aby sa zabezpečilo, že nebude viesť k uviaznutým aktívam; zdôrazňuje, že rôzne európske programy a finančné nástroje zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore energetickej transformácie; zdôrazňuje, že treba zabezpečiť, aby využívanie zdrojov energie, ako je zemný plyn, malo len prechodný charakter vzhľadom na cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu; zdôrazňuje, že pri integrácii systémov by sa mala v maximálnej miere využívať existujúca energetická infraštruktúra, ktorá môže pomôcť zabezpečiť nákladovo efektívny prechod v mnohých odvetviach; |
| --- | --- |

13.

pripomína, že energetická transformácia si vyžiada ročné investície do infraštruktúry vo výške 520 až 575 miliárd EUR a súvisiace efektívne zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala inkluzívne, integrované a realistické plánovanie scenárov, ktoré ďalej vezmú do úvahy energetickú efektívnosť a integráciu energetického systému súlade s investičným plánom pre udržateľnú Európu; konštatuje, že treba dodržiavať kritériá udržateľného investovania stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (23

| 14. | potvrdzuje význam hodnotenia ex ante a predvídania potreby opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, integrácie systémov alebo výroby novej energie, prepojiteľnosti, prenosu, distribúcie, uskladňovania a infraštruktúry na konverzie energie s cieľom optimalizovať využívanie existujúcej energetickej infraštruktúry v klimaticky neutrálnom hospodárstve a súčasne zabezpečiť jej nákladovú efektívnosť a zabrániť tak efektu odkázanosti na určitého dodávateľa, ako aj uviaznutiu aktív; zdôrazňuje, že je dôležité dodržiavať zásadu technologickej neutrality medzi týmito technológiami potrebnými na dosiahnutie klimatickej neutrality, keďže niektoré technológie, ktoré budú v blízkej budúcnosti potrebné, si stále vyžadujú investície do výskumu a vývoja; žiada, aby každý projekt infraštruktúry pred realizáciou zahŕňal alternatívny scenár založený na znížení dopytu a/alebo integrácii odvetví; |
| --- | --- |

14.

potvrdzuje význam hodnotenia ex ante

| 15. | víta uverejnenie novej stratégie EÚ pre obnoviteľné zdroje energie na mori; zdôrazňuje, že rýchly rozvoj energetických ostrovov na mori má zásadný význam na dosiahnutie nášho cieľa v oblasti kapacity výroby energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030; domnieva sa, že táto stratégia je príležitosťou na zintenzívnenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov, zvýšenie priameho využívania elektrickej energie a podporu nepriamej elektrifikácie, napríklad prostredníctvom vodíka a syntetických palív; vyzýva preto na komplexnú revíziu právnych predpisov EÚ v oblasti energetickej infraštruktúry a cielenú revíziu príslušných usmernení o štátnej pomoci na podporu zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie; poukazuje na potenciál občanov, priemyselných odvetví a verejného sektora ďalej využívať slnečnú energiu na distribučnej úrovni; vyzýva členské štáty, aby zjednodušili postupy udeľovania povolení a odstránili administratívne prekážky brániace výrobe energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

15.

víta uverejnenie novej stratégie EÚ pre obnoviteľné zdroje energie na mori; zdôrazňuje, že rýchly rozvoj energetických ostrovov na mori má zásadný význam na dosiahnutie nášho cieľa v oblasti kapacity výroby energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030; domnieva sa, že táto stratégia je príležitosťou na zintenzívnenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov, zvýšenie priameho využívania elektrickej energie a podporu nepriamej elektrifikácie, napríklad prostredníctvom vodíka a syntetických palív; vyzýva preto na komplexnú revíziu právnych predpisov EÚ v oblasti energetickej infraštruktúry a cielenú revíziu príslušných usmernení o štátnej pomoci na podporu zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie; poukazuje na potenciál občanov, priemyselných odvetví a verejného sektora ďalej využívať slnečnú energiu na distribučnej úrovni; vyzýva členské štáty, aby zjednodušili postupy udeľovania povolení a odstránili administratívne prekážky brániace výrobe energie z obnoviteľných zdrojov;

| 16. | vyzýva Komisiu, aby revíziu nariadenia o TEN-E využila ako príležitosť na jej plné zosúladenie s cieľom klimatickej neutrality; zdôrazňuje, že zásady znižovania emisií, digitalizácia a integrácia energetického systému by mali byť zakotvené v cieľoch nariadenia a desaťročnom plánovaní rozvoja siete, ako aj dlhší časový rámec plánovania v súlade s cieľom klimatickej neutrality, aby sa okrem iného zabránilo uviaznutým nákladom; zdôrazňuje, že investície do digitalizácie existujúcej infraštruktúry môžu výrazne zlepšiť jej riadenie využívaním digitálnych dvojčiat, algoritmov alebo umelej inteligencie; podporuje rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia na energetickú infraštruktúru, ako je uskladňovanie a vodík; požaduje integrovaný a koordinovaný plán siete, ktorý bude zahŕňať postupne všetky energetické nosiče a infraštruktúru; zdôrazňuje, že infraštruktúra energetického systému by mala byť integrovaná do digitálnych a dopravných systémov; |
| --- | --- |

16.

vyzýva Komisiu, aby revíziu nariadenia o TEN-E využila ako príležitosť na jej plné zosúladenie s cieľom klimatickej neutrality; zdôrazňuje, že zásady znižovania emisií, digitalizácia a integrácia energetického systému by mali byť zakotvené v cieľoch nariadenia a desaťročnom plánovaní rozvoja siete, ako aj dlhší časový rámec plánovania v súlade s cieľom klimatickej neutrality, aby sa okrem iného zabránilo uviaznutým nákladom; zdôrazňuje, že investície do digitalizácie existujúcej infraštruktúry môžu výrazne zlepšiť jej riadenie využívaním digitálnych dvojčiat, algoritmov alebo umelej inteligencie; podporuje rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia na energetickú infraštruktúru, ako je uskladňovanie a vodík; požaduje integrovaný a koordinovaný plán siete, ktorý bude zahŕňať postupne všetky energetické nosiče a infraštruktúru; zdôrazňuje, že infraštruktúra energetického systému by mala byť integrovaná do digitálnych a dopravných systémov;

| 17. | nabáda Komisiu, aby navrhla ambicióznejšie opatrenia a ciele v rámci revízie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie s cieľom zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo všetkých odvetviach na základe dôkladného posúdenia vplyvu; zdôrazňuje, že je potrebné urýchliť prechod na energetický systém založený na obnoviteľných zdrojoch energie a rýchlejšej elektrifikácii odvetví konečného použitia tam, kde je to možné, s prihliadnutím na náklady a energetickú efektívnosť; |
| --- | --- |

17.

nabáda Komisiu, aby navrhla ambicióznejšie opatrenia a ciele v rámci revízie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie s cieľom zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo všetkých odvetviach na základe dôkladného posúdenia vplyvu; zdôrazňuje, že je potrebné urýchliť prechod na energetický systém založený na obnoviteľných zdrojoch energie a rýchlejšej elektrifikácii odvetví konečného použitia tam, kde je to možné, s prihliadnutím na náklady a energetickú efektívnosť;

| 18. | víta prijatie stratégie Vlna obnovy pre Európu, ktorou sa urýchli zavádzanie opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a efektívneho využívania zdrojov a väčší prienik obnoviteľných zdrojov energie do budov v celej EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zohľadnili synergie medzi odvetvím energetiky a odvetvím stavebníctva s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu; zdôrazňuje, že obnova existujúceho fondu budov bude dopĺňať dekarbonizáciu výroby energie; |
| --- | --- |

18.

víta prijatie stratégie Vlna obnovy pre Európu, ktorou sa urýchli zavádzanie opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a efektívneho využívania zdrojov a väčší prienik obnoviteľných zdrojov energie do budov v celej EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zohľadnili synergie medzi odvetvím energetiky a odvetvím stavebníctva s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu; zdôrazňuje, že obnova existujúceho fondu budov bude dopĺňať dekarbonizáciu výroby energie;

| 19. | uznáva pokrok, ktorý sa doteraz dosiahol pri integrácii energetických trhov EÚ do trhov zmluvných strán Energetického spoločenstva; zdôrazňuje význam podpory spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje potrebu posilniť mechanizmy cezhraničnej spolupráce v nadchádzajúcej revízii smernice o obnoviteľných zdrojoch energie; |
| --- | --- |

19.

uznáva pokrok, ktorý sa doteraz dosiahol pri integrácii energetických trhov EÚ do trhov zmluvných strán Energetického spoločenstva; zdôrazňuje význam podpory spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje potrebu posilniť mechanizmy cezhraničnej spolupráce v nadchádzajúcej revízii smernice o obnoviteľných zdrojoch energie;

| 20. | víta prijatie európskej vodíkovej stratégie; zdôrazňuje, že prioritou by malo byť budovanie dodávateľského reťazca obnoviteľného vodíka v Európe s cieľom podporiť výhody prvého hráča, priemyselnú konkurencieschopnosť a bezpečnosť dodávok energie; je presvedčený, že nízkouhlíkový vodík z obnoviteľných zdrojov môže pomôcť znížiť pretrvávajúce emisie z odvetví, ako sú priemyselné procesy a ťažká doprava, kde by priama elektrifikácia mohla byť obmedzená z dôvodu nízkej nákladovej efektívnosti alebo z technických, sociálnych a environmentálnych dôvodov; pripomína potrebu urýchliť dekarbonizáciu súčasnej výroby vodíka; podporuje začatie dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu týkajúcich sa vodíka; vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexný rámec klasifikácie a certifikácie plynových dopravcov na základe úspor emisií skleníkových plynov počas celého životného cyklu a kritérií udržateľnosti v súlade s prístupom stanoveným v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie; zdôrazňuje, že takáto klasifikácia je mimoriadne dôležitá pre účastníkov trhu, orgány a spotrebiteľov; zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať pevný rámec a primeraný základ, aby sa zabezpečilo, že sa zavedie dostatočná dodatočná kapacita výroby energie z obnoviteľných zdrojov úmerne k potrebe vodíka z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby vo svojich pripravovaných legislatívnych návrhoch zohľadnila túto rozmanitosť potrieb; vyzýva Komisiu, aby zaručila spravodlivú a efektívnu hospodársku súťaž medzi vodíkom, ktorý sa dováža od medzinárodných partnerov, a vodíkom, ktorý sa vyrába v EÚ; |
| --- | --- |

20.

víta prijatie európskej vodíkovej stratégie; zdôrazňuje, že prioritou by malo byť budovanie dodávateľského reťazca obnoviteľného vodíka v Európe s cieľom podporiť výhody prvého hráča, priemyselnú konkurencieschopnosť a bezpečnosť dodávok energie; je presvedčený, že nízkouhlíkový vodík z obnoviteľných zdrojov môže pomôcť znížiť pretrvávajúce emisie z odvetví, ako sú priemyselné procesy a ťažká doprava, kde by priama elektrifikácia mohla byť obmedzená z dôvodu nízkej nákladovej efektívnosti alebo z technických, sociálnych a environmentálnych dôvodov; pripomína potrebu urýchliť dekarbonizáciu súčasnej výroby vodíka; podporuje začatie dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu týkajúcich sa vodíka; vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexný rámec klasifikácie a certifikácie plynových dopravcov na základe úspor emisií skleníkových plynov počas celého životného cyklu a kritérií udržateľnosti v súlade s prístupom stanoveným v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie; zdôrazňuje, že takáto klasifikácia je mimoriadne dôležitá pre účastníkov trhu, orgány a spotrebiteľov; zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať pevný rámec a primeraný základ, aby sa zabezpečilo, že sa zavedie dostatočná dodatočná kapacita výroby energie z obnoviteľných zdrojov úmerne k potrebe vodíka z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby vo svojich pripravovaných legislatívnych návrhoch zohľadnila túto rozmanitosť potrieb; vyzýva Komisiu, aby zaručila spravodlivú a efektívnu hospodársku súťaž medzi vodíkom, ktorý sa dováža od medzinárodných partnerov, a vodíkom, ktorý sa vyrába v EÚ;

| 21. | zdôrazňuje úlohu, ktorú by mohlo environmentálne bezpečné zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého (CCS/U) pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody; podporuje integrovaný politický kontext s cieľom stimulovať zavádzanie ekologicky bezpečných aplikácií CCS/U, ktoré zabezpečia čisté zníženie emisií skleníkových plynov, aby sa ťažký priemysel stal klimaticky neutrálnym, ak nie sú k dispozícii žiadne možnosti priameho zníženia emisií; víta návrh Komisie zvolať výročné európske fórum CCUS ako súčasť priemyselného fóra pre čistú energiu s cieľom ďalej skúmať možnosti na podporu takýchto projektov; pripomína, že je potrebné uprednostniť priame znižovanie emisií a opatrenia na zachovanie a posilnenie prírodných záchytov a rezervoárov EÚ, napríklad prostredníctvom udržateľného obhospodarovania lesov; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje úlohu, ktorú by mohlo environmentálne bezpečné zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého (CCS/U) pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody; podporuje integrovaný politický kontext s cieľom stimulovať zavádzanie ekologicky bezpečných aplikácií CCS/U, ktoré zabezpečia čisté zníženie emisií skleníkových plynov, aby sa ťažký priemysel stal klimaticky neutrálnym, ak nie sú k dispozícii žiadne možnosti priameho zníženia emisií; víta návrh Komisie zvolať výročné európske fórum CCUS ako súčasť priemyselného fóra pre čistú energiu s cieľom ďalej skúmať možnosti na podporu takýchto projektov; pripomína, že je potrebné uprednostniť priame znižovanie emisií a opatrenia na zachovanie a posilnenie prírodných záchytov a rezervoárov EÚ, napríklad prostredníctvom udržateľného obhospodarovania lesov;

| 22. | zdôrazňuje, že doprava môže významne uľahčiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby navrhli priaznivý politický rámec a ambiciózne ciele založené na zásade technologickej neutrality medzi technológiami potrebnými na dosiahnutie klimatickej neutrality, na spravodlivý, cenovo dostupný a vyvážený prechod na dekarbonizáciu všetkých druhov osobnej a nákladnej dopravy vrátane verejných vozových parkov a sietí, cestnej, námornej, vnútrozemskej vodnej, železničnej a leteckej dopravy, a ak to nie je možné, udržateľne vyrábaných palív; víta oznámenie Komisie o rozmiestnení milióna nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá v revízii smernice 2014/94/EÚ; vyzýva Komisiu, aby výrobcom automobilov poskytla stimuly, aby umožnili nabíjanie prostredníctvom energetického prepojenia vozidla a siete; zdôrazňuje potrebu prispôsobiť elektrifikačné siete a infraštruktúru pre alternatívne palivá európskemu vozovému parku, ako aj podporiť iné riešenia, ktoré možno ľahko zaviesť, najmä v dopravných uzloch; zdôrazňuje potenciál vnútornej spolupráce v oblasti cezhraničnej dekarbonizácie dopravy; v tejto súvislosti zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu Dopravného spoločenstva a Komisie pri vytváraní synergií so susednými krajinami a urýchľovaní prenosu noriem EÚ pre emisie z dopravy; zdôrazňuje význam verejnej dopravy pri znižovaní dopytu po energii a potrebu rozvíjať a rozširovať dekarbonizovanú verejnú dopravu v mestských aj vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že doprava môže významne uľahčiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby navrhli priaznivý politický rámec a ambiciózne ciele založené na zásade technologickej neutrality medzi technológiami potrebnými na dosiahnutie klimatickej neutrality, na spravodlivý, cenovo dostupný a vyvážený prechod na dekarbonizáciu všetkých druhov osobnej a nákladnej dopravy vrátane verejných vozových parkov a sietí, cestnej, námornej, vnútrozemskej vodnej, železničnej a leteckej dopravy, a ak to nie je možné, udržateľne vyrábaných palív; víta oznámenie Komisie o rozmiestnení milióna nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá v revízii smernice 2014/94/EÚ; vyzýva Komisiu, aby výrobcom automobilov poskytla stimuly, aby umožnili nabíjanie prostredníctvom energetického prepojenia vozidla a siete; zdôrazňuje potrebu prispôsobiť elektrifikačné siete a infraštruktúru pre alternatívne palivá európskemu vozovému parku, ako aj podporiť iné riešenia, ktoré možno ľahko zaviesť, najmä v dopravných uzloch; zdôrazňuje potenciál vnútornej spolupráce v oblasti cezhraničnej dekarbonizácie dopravy; v tejto súvislosti zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu Dopravného spoločenstva a Komisie pri vytváraní synergií so susednými krajinami a urýchľovaní prenosu noriem EÚ pre emisie z dopravy; zdôrazňuje význam verejnej dopravy pri znižovaní dopytu po energii a potrebu rozvíjať a rozširovať dekarbonizovanú verejnú dopravu v mestských aj vo vidieckych oblastiach;

| 23. | zdôrazňuje, že existujú odvetvia, ktoré zvyšujú svoju spotrebu energie, ako je odvetvie dopravy, odvetvie cestovného ruchu a odvetvie IKT; podporuje Komisiu, aby preskúmala súčinnosť medzi odvetviami diaľkového vykurovania a chladenia a zdrojmi nevyhnutného odpadového tepla; víta záväzok obsiahnutý v digitálnej stratégii EÚ dosiahnuť do roku 2030 klimatickú neutralitu dátových centier; vyzýva Komisiu, aby navrhla akčný plán na zapojenie odvetvia cestovného ruchu do procesu integrácie energetického systému a zamerala sa okrem iného na podporu železničného cestovného ruchu, bezmotorovej a elektrickej mobility a vytváranie obehových energetických spoločenstiev v udržateľnom cestovnom ruchu; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že existujú odvetvia, ktoré zvyšujú svoju spotrebu energie, ako je odvetvie dopravy, odvetvie cestovného ruchu a odvetvie IKT; podporuje Komisiu, aby preskúmala súčinnosť medzi odvetviami diaľkového vykurovania a chladenia a zdrojmi nevyhnutného odpadového tepla; víta záväzok obsiahnutý v digitálnej stratégii EÚ dosiahnuť do roku 2030 klimatickú neutralitu dátových centier; vyzýva Komisiu, aby navrhla akčný plán na zapojenie odvetvia cestovného ruchu do procesu integrácie energetického systému a zamerala sa okrem iného na podporu železničného cestovného ruchu, bezmotorovej a elektrickej mobility a vytváranie obehových energetických spoločenstiev v udržateľnom cestovnom ruchu;

Zabezpečiť vyváženosť energetických systémov

Zabezpečiť vyváženosť energetických systémov

| 24. | pripomína, že bude náročnejšie vyvažovať elektrické siete a riadiť dopyt a výrobu v čase špičky pri výrobe energie s čoraz viac decentralizovaným mixom a z obnoviteľných zdrojov, a v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu reakcie zo strany dopytu, ukladania a inteligentného hospodárenia s energiou; zdôrazňuje, že prechod na decentralizovanú výrobu energie má mnoho výhod: môže podporiť využívanie miestnych zdrojov energie, čo povedie k zvýšeniu miestnej bezpečnosti dodávok energie, rozvoju komunít a súdržnosti tým, že poskytne nové zdroje príjmov a vytvorí nové pracovné miesta; pripomína, že členské štáty majú naďalej voľnosť pri určovaní svojho energetického mixu, ktorého rôznorodosť má pre zaistenie bezpečnosti dodávok zásadný význam; |
| --- | --- |

24.

pripomína, že bude náročnejšie vyvažovať elektrické siete a riadiť dopyt a výrobu v čase špičky pri výrobe energie s čoraz viac decentralizovaným mixom a z obnoviteľných zdrojov, a v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu reakcie zo strany dopytu, ukladania a inteligentného hospodárenia s energiou; zdôrazňuje, že prechod na decentralizovanú výrobu energie má mnoho výhod: môže podporiť využívanie miestnych zdrojov energie, čo povedie k zvýšeniu miestnej bezpečnosti dodávok energie, rozvoju komunít a súdržnosti tým, že poskytne nové zdroje príjmov a vytvorí nové pracovné miesta; pripomína, že členské štáty majú naďalej voľnosť pri určovaní svojho energetického mixu, ktorého rôznorodosť má pre zaistenie bezpečnosti dodávok zásadný význam;

| 25. | zdôrazňuje, že prepojenia sú dôležitejšie než kedykoľvek predtým na zabezpečenie prepravy energie z obnoviteľných zdrojov do oblastí, kde bude dopyt najvyšší, a na vyváženie energetického systému ako celku; zdôrazňuje, že je treba maximalizovať obchodovanie s energiou a zaviesť povinnosť využívať minimálne 70 % existujúcej kapacity prepojení, ako sa stanovuje v článku 16 ods. 8 nariadenia (EÚ) 2019/943; zdôrazňuje, že Komisia a dotknuté členské štáty by mali zaviesť účinné opatrenia na riešenie nedostatku konektorov na mori vzhľadom na rastúcu úlohu energie na mori v integrovanom energetickom systéme; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že prepojenia sú dôležitejšie než kedykoľvek predtým na zabezpečenie prepravy energie z obnoviteľných zdrojov do oblastí, kde bude dopyt najvyšší, a na vyváženie energetického systému ako celku; zdôrazňuje, že je treba maximalizovať obchodovanie s energiou a zaviesť povinnosť využívať minimálne 70 % existujúcej kapacity prepojení, ako sa stanovuje v článku 16 ods. 8 nariadenia (EÚ) 2019/943; zdôrazňuje, že Komisia a dotknuté členské štáty by mali zaviesť účinné opatrenia na riešenie nedostatku konektorov na mori vzhľadom na rastúcu úlohu energie na mori v integrovanom energetickom systéme;

| 26. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že niekoľko členských štátov nedosiahlo do roku 2020 svoj cieľ 10 % elektrického prepojenia; víta návrh Komisie zvýšiť cieľ prepojenia elektrických sietí do roku 2030 na 15 % za predpokladu, že bude lepšie podporovať vnútroštátne investície prostredníctvom zoznamu projektov spoločného záujmu; nabáda Komisiu, aby obnovila prácu expertnej skupiny pre ciele prepojenia; |
| --- | --- |

26.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že niekoľko členských štátov nedosiahlo do roku 2020 svoj cieľ 10 % elektrického prepojenia; víta návrh Komisie zvýšiť cieľ prepojenia elektrických sietí do roku 2030 na 15 % za predpokladu, že bude lepšie podporovať vnútroštátne investície prostredníctvom zoznamu projektov spoločného záujmu; nabáda Komisiu, aby obnovila prácu expertnej skupiny pre ciele prepojenia;

| 27. | konštatuje, že infraštruktúra elektrických sietí by sa mala ďalej posilňovať digitalizáciou a automatizáciou, aby sa zabezpečila flexibilita systému a využili synergie s inými energetickými nosičmi; víta oznámenie Komisie o akčnom pláne digitalizácie energetiky s cieľom vytvoriť konkurencieschopný trh s digitálnymi energetickými službami, ktorý zabezpečí ochranu údajov a dátovú suverenitu a podporí investície do digitálnej energetickej infraštruktúry; zdôrazňuje, že inteligentné siete umožnia čoraz väčšie prenikanie decentralizovanej a flexibilnej energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj vysoko prepojenú elektrickú sieť; |
| --- | --- |

27.

konštatuje, že infraštruktúra elektrických sietí by sa mala ďalej posilňovať digitalizáciou a automatizáciou, aby sa zabezpečila flexibilita systému a využili synergie s inými energetickými nosičmi; víta oznámenie Komisie o akčnom pláne digitalizácie energetiky s cieľom vytvoriť konkurencieschopný trh s digitálnymi energetickými službami, ktorý zabezpečí ochranu údajov a dátovú suverenitu a podporí investície do digitálnej energetickej infraštruktúry; zdôrazňuje, že inteligentné siete umožnia čoraz väčšie prenikanie decentralizovanej a flexibilnej energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj vysoko prepojenú elektrickú sieť;

| 28. | opakovane zdôrazňuje, že európska kapacita na uskladňovanie energie je základným zdrojom flexibility a bezpečnosti dodávok; potvrdzuje potrebu znížiť regulačné prekážky inštalácie zariadení na uskladňovanie; vyzýva Komisiu, aby posúdila, ako znížiť náklady daní a poplatkov na energetickú transformáciu a ukladanie energie, a aby odstránila potenciálne dvojité zdanenie projektov uskladňovania v nadchádzajúcej revízii smernice 2003/96/ES; pripomína, že je dôležité zabezpečiť úplnú interoperabilitu rôznych systémov dopravy a uskladňovania vrátane systémov s cezhraničným významom a prepojených s tretími krajinami; naliehavo vyzýva Komisiu, aby túto smernicu zrevidovala a zároveň zabránila neprimeranému narušeniu trhu na úkor iných zdrojov energie a nepriaznivým účinkom na spotrebiteľov; |
| --- | --- |

28.

opakovane zdôrazňuje, že európska kapacita na uskladňovanie energie je základným zdrojom flexibility a bezpečnosti dodávok; potvrdzuje potrebu znížiť regulačné prekážky inštalácie zariadení na uskladňovanie; vyzýva Komisiu, aby posúdila, ako znížiť náklady daní a poplatkov na energetickú transformáciu a ukladanie energie, a aby odstránila potenciálne dvojité zdanenie projektov uskladňovania v nadchádzajúcej revízii smernice 2003/96/ES; pripomína, že je dôležité zabezpečiť úplnú interoperabilitu rôznych systémov dopravy a uskladňovania vrátane systémov s cezhraničným významom a prepojených s tretími krajinami; naliehavo vyzýva Komisiu, aby túto smernicu zrevidovala a zároveň zabránila neprimeranému narušeniu trhu na úkor iných zdrojov energie a nepriaznivým účinkom na spotrebiteľov;

| 29. | vyzýva členské štáty, aby zlepšili prístup ku kapitálu pre všetky projekty uskladňovania energie s dôrazom na modernizáciu existujúcej infraštruktúry; vyzýva Komisiu, aby ďalej zohľadňovala potrebu zavedenia infraštruktúry uskladňovania v nasledujúcom zozname projektov spoločného záujmu a pri revízii usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky; |
| --- | --- |

29.

vyzýva členské štáty, aby zlepšili prístup ku kapitálu pre všetky projekty uskladňovania energie s dôrazom na modernizáciu existujúcej infraštruktúry; vyzýva Komisiu, aby ďalej zohľadňovala potrebu zavedenia infraštruktúry uskladňovania v nasledujúcom zozname projektov spoločného záujmu a pri revízii usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky;

| 30. | so znepokojením berie na vedomie veľkú závislosť EÚ od dovozu lítiovo-iónových batérií; víta preto prístup vymedzený v strategickom akčnom pláne pre batérie (24), najmä diverzifikáciu zdrojov surovín, rozvoj alternatív k vzácnym zeminám, úplné využívanie obchodnej politiky EÚ na zabezpečenie udržateľných a bezpečných dodávok a rozvoj stimulov pre obehovosť, ako aj vytvorenie Európskej aliancie pre batérie; |
| --- | --- |

30.

so znepokojením berie na vedomie veľkú závislosť EÚ od dovozu lítiovo-iónových batérií; víta preto prístup vymedzený v strategickom akčnom pláne pre batérie (24

| 31. | poukazuje na doplňujúcu úlohu, ktorú môžu technológie Power-to-X zohrávať pri vyvažovaní sietí s cieľom prekonať nedostatky v infraštruktúre, prepravovať energiu a zabezpečovať flexibilitu a sezónne uskladňovanie tepla a elektriny, keďže sa dajú ľahko začleniť do existujúcej infraštruktúry; je presvedčený, že tieto technológie pomôžu integrovať rastúci podiel výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov; konštatuje, že je potrebné rozvíjať kapacity na skladovanie vodíka; |
| --- | --- |

31.

poukazuje na doplňujúcu úlohu, ktorú môžu technológie Power-to-X zohrávať pri vyvažovaní sietí s cieľom prekonať nedostatky v infraštruktúre, prepravovať energiu a zabezpečovať flexibilitu a sezónne uskladňovanie tepla a elektriny, keďže sa dajú ľahko začleniť do existujúcej infraštruktúry; je presvedčený, že tieto technológie pomôžu integrovať rastúci podiel výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov; konštatuje, že je potrebné rozvíjať kapacity na skladovanie vodíka;

| 32. | pripomína význam prepojení a vzájomnej spolupráce prevádzkovateľov sietí; víta zriadenie regionálnych koordinačných centier podľa nariadenia (EÚ) 2019/943; domnieva sa, že prevádzkovatelia prenosových sústav by mali uplatňovať integrovaný a medzisektorový prístup na budúce plánovanie sietí, ako aj súlad s cieľmi v oblasti klímy a energetiky a národnými energetickými a klimatickými plánmi; |
| --- | --- |

32.

pripomína význam prepojení a vzájomnej spolupráce prevádzkovateľov sietí; víta zriadenie regionálnych koordinačných centier podľa nariadenia (EÚ) 2019/943; domnieva sa, že prevádzkovatelia prenosových sústav by mali uplatňovať integrovaný a medzisektorový prístup na budúce plánovanie sietí, ako aj súlad s cieľmi v oblasti klímy a energetiky a národnými energetickými a klimatickými plánmi;

| 33. | zdôrazňuje výhody viacsmerného systému, v ktorom spotrebitelia zohrávajú aktívnu úlohu v oblasti dodávok energie; pripomína, že členské štáty musia zabezpečiť, aby všetci občania mali právo vyrábať, spotrebúvať a skladovať vlastnú energiu individuálne alebo ako spoločenstvo, a v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu možností flexibility pri prechode od energetického systému riadeného ponukou k energetickému systému založenému na dopyte, čo umožní aktívnym spotrebiteľom reagovať na dopyt prostredníctvom digitálnych riešení plne v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov (25); vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali spôsoby, ako ďalej stimulovať rozvoj európskeho trhu pre flexibilitu na strane dopytu, okrem iného prostredníctvom spoločných noriem pre flexibilitu konečného využitia, posúdenia potenciálnych prínosov a vplyvov na náklady energetického systému; víta pružné integrované energetické systémy, ktorých cieľom je optimalizovať odvetvie diaľkového vykurovania/chladenia, ako aj využívanie efektívnej a flexibilnej vysokoefektívnej kogenerácie, ktoré prispievajú k vyváženiu elektrickej siete, nákladovo efektívnemu využívaniu obnoviteľných zdrojov energie a integrácii odpadového tepla na miestnej/regionálnej úrovni; vyzýva na urýchlené vykonávanie smernice (EÚ) 2019/944 a jej ustanovení o reakcii na strane dopytu; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje výhody viacsmerného systému, v ktorom spotrebitelia zohrávajú aktívnu úlohu v oblasti dodávok energie; pripomína, že členské štáty musia zabezpečiť, aby všetci občania mali právo vyrábať, spotrebúvať a skladovať vlastnú energiu individuálne alebo ako spoločenstvo, a v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu možností flexibility pri prechode od energetického systému riadeného ponukou k energetickému systému založenému na dopyte, čo umožní aktívnym spotrebiteľom reagovať na dopyt prostredníctvom digitálnych riešení plne v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov (25

| 34. | zdôrazňuje úlohu, ktorú zohráva elektrická mobilita ako forma inteligentnej integrácie odvetvia energetiky a dopravy tým, že otvára kapacity flexibility; zdôrazňuje, že elektrifikácia odvetvia dopravy má potenciál zvýšiť energetickú strategickú autonómiu Únie znížením potreby dovážaných fosílnych palív; zdôrazňuje potenciál uskladňovania a flexibility zavádzania technológií energetického prepojenia vozidla a siete a konštatuje, že si to bude vyžadovať interoperabilitu energetických systémov a elektrických vozidiel; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje úlohu, ktorú zohráva elektrická mobilita ako forma inteligentnej integrácie odvetvia energetiky a dopravy tým, že otvára kapacity flexibility; zdôrazňuje, že elektrifikácia odvetvia dopravy má potenciál zvýšiť energetickú strategickú autonómiu Únie znížením potreby dovážaných fosílnych palív; zdôrazňuje potenciál uskladňovania a flexibility zavádzania technológií energetického prepojenia vozidla a siete a konštatuje, že si to bude vyžadovať interoperabilitu energetických systémov a elektrických vozidiel;

| 35. | pripomína, že je dôležité riešiť riziká kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky s cieľom zabezpečiť odolnosť energetických systémov; zdôrazňuje, že rastúci počet prepojených výrobkov, ako sú vykurovacie zariadenia, elektrické vozidlá a inteligentné merače, môže zvýšiť riziko kybernetických útokov na elektrizačnú sústavu; naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlene riešila riziká kybernetickej bezpečnosti stanovením vysokej úrovne ochrany kybernetickej bezpečnosti v prípade prepojených produktov v súvislosti so sieťovým predpisom pre kybernetickú bezpečnosť v sektore elektrickej energie; |
| --- | --- |

35.

pripomína, že je dôležité riešiť riziká kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky s cieľom zabezpečiť odolnosť energetických systémov; zdôrazňuje, že rastúci počet prepojených výrobkov, ako sú vykurovacie zariadenia, elektrické vozidlá a inteligentné merače, môže zvýšiť riziko kybernetických útokov na elektrizačnú sústavu; naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlene riešila riziká kybernetickej bezpečnosti stanovením vysokej úrovne ochrany kybernetickej bezpečnosti v prípade prepojených produktov v súvislosti so sieťovým predpisom pre kybernetickú bezpečnosť v sektore elektrickej energie;

| 36. | trvá na tom, že decentralizovanejší a integrovanejší energetický systém založený na väčšom podiele obnoviteľných zdrojov energie si vyžaduje lepšie predvídanie dopytu po energii a časovo reálnejšie zosúladenie s dodávkami a uskladňovaním zo strany rôznych energetických nosičov; v tejto súvislosti zdôrazňuje kľúčovú úlohu digitalizácie pre spracovanie štatistických a meteorologických údajov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili vnútorný trh pre digitálne energetické technológie a súčasne chránili súkromie spotrebiteľov a ich osobné údaje; nabáda členské štáty, aby prijali indikátor inteligentnej pripravenosti, ktorý sa vyvinul ako súčasť smernice 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov (26), s cieľom využiť potenciál flexibility na strane dopytu na úrovni budov; zdôrazňuje, že to si bude vyžadovať viac spoločných noriem pre výmenu údajov; víta zámer Komisie prijať akčný plán digitalizácie energie s cieľom podporiť vedúce postavenie EÚ v oblasti technológií a umožniť integrovanejší energetický systém s inteligentnými riešeniami v konkrétnych odvetviach (napríklad inteligentné siete, efektívnejšia a bezpečnejšia doprava, úspory energie v budovách), so zlepšením financovania na obdobie rokov 2021 – 2027; |
| --- | --- |

36.

trvá na tom, že decentralizovanejší a integrovanejší energetický systém založený na väčšom podiele obnoviteľných zdrojov energie si vyžaduje lepšie predvídanie dopytu po energii a časovo reálnejšie zosúladenie s dodávkami a uskladňovaním zo strany rôznych energetických nosičov; v tejto súvislosti zdôrazňuje kľúčovú úlohu digitalizácie pre spracovanie štatistických a meteorologických údajov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili vnútorný trh pre digitálne energetické technológie a súčasne chránili súkromie spotrebiteľov a ich osobné údaje; nabáda členské štáty, aby prijali indikátor inteligentnej pripravenosti, ktorý sa vyvinul ako súčasť smernice 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov (26

| 37. | pripomína kľúčovú úlohu Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky pri integrácii energetického systému a vykonávaní právnych predpisov EÚ v oblasti energetiky; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že sa agentúre poskytnú dostatočné prostriedky na vykonávanie jej úloh; |
| --- | --- |

37.

pripomína kľúčovú úlohu Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky pri integrácii energetického systému a vykonávaní právnych predpisov EÚ v oblasti energetiky; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že sa agentúre poskytnú dostatočné prostriedky na vykonávanie jej úloh;

Zabezpečiť energetickú dostupnosť a cenovú dostupnosť pre všetkých občanov a podniky

Zabezpečiť energetickú dostupnosť a cenovú dostupnosť pre všetkých občanov a podniky

| 38. | pripomína, že hlavným cieľom činnosti EÚ v oblasti energetiky je zabezpečiť riadne fungovanie trhu so zreteľom na potrebu zachovávať a zlepšovať životné prostredie; vyzýva Komisiu, aby prijala potrebné opatrenia na zabezpečenie riadneho fungovania trhov s energiou na zabezpečenie úplného vykonávania acquis pre vnútorný trh s energiou vrátane balíka opatrení v oblasti čistej energie, aby sa zladili práva spotrebiteľov v odvetviach plynárenstva a diaľkového vykurovania s právami spotrebiteľov elektrickej energie a aby sa im pomohlo prispieť k dekarbonizácii hospodárstva; zdôrazňuje, že je dôležité nasmerovať zákazníkov k energeticky najefektívnejšej a nákladovo najefektívnejšej možnosti dekarbonizácie na základe cien, ktoré náležite odrážajú všetky náklady použitého energetického nosiča; víta iniciatívu na revíziu smernice 2003/96/ES a na jej transformáciu na nástroj, ktorý zosúlaďuje daňové politiky s cieľmi v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a do roku 2050; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začlenili ciele v oblasti klímy do tejto smernice; zdôrazňuje potrebu revízie jej rozsahu pôsobnosti a rozlíšenia fosílnych plynov, plynov bez obsahu uhlíka a plynov z obnoviteľných zdrojov, ktoré majú stimulovať rozvoj udržateľných alternatív; vyzýva členské štáty, aby odstránili neprimerané dane a odvody s cieľom zabezpečiť harmonizáciu zdaňovania, podporovať čisté inovačné technológie a zabezpečiť konkurencieschopné náklady na energiu v Európe; vyzýva členské štáty, aby pracovali na postupnom zrušení priamych a nepriamych dotácií na fosílne palivá; |
| --- | --- |

38.

pripomína, že hlavným cieľom činnosti EÚ v oblasti energetiky je zabezpečiť riadne fungovanie trhu so zreteľom na potrebu zachovávať a zlepšovať životné prostredie; vyzýva Komisiu, aby prijala potrebné opatrenia na zabezpečenie riadneho fungovania trhov s energiou na zabezpečenie úplného vykonávania acquis

| 39. | súhlasí s analýzou Komisie, pokiaľ ide o potrebu ďalej pracovať na postupnom rušení dotácií na fosílne palivá, potrebu poskytovať konzistentnejšie cenové signály naprieč odvetviami energetiky a členských štátov, nedostatočnú konzistentnosť vysokých poplatkov a odvodov, ktoré nesú odberatelia elektriny, ktoré nesúvisia s energiou, a skutočnosť, že externé náklady nie sú internalizované; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby napravili známe problémy prostredníctvom účinných regulačných opatrení; |
| --- | --- |

39.

súhlasí s analýzou Komisie, pokiaľ ide o potrebu ďalej pracovať na postupnom rušení dotácií na fosílne palivá, potrebu poskytovať konzistentnejšie cenové signály naprieč odvetviami energetiky a členských štátov, nedostatočnú konzistentnosť vysokých poplatkov a odvodov, ktoré nesú odberatelia elektriny, ktoré nesúvisia s energiou, a skutočnosť, že externé náklady nie sú internalizované; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby napravili známe problémy prostredníctvom účinných regulačných opatrení;

| 40. | je presvedčený o tom, že spotrebiteľom energie treba odporúčať väčšiu aktivitu; víta nadobudnutie účinnosti ustanovení smernice (EÚ) 2019/944, ktoré umožňujú aktívnym spotrebiteľom plne sa zúčastňovať na trhu a využívať výhody svojich činností; vyzýva Komisiu, aby posúdila zostávajúce prekážky, ktoré bránia rozvoju vlastnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov a spoločenstiev vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, najmä tých, ktoré pochádzajú z domácností s nízkym príjmom alebo zo zraniteľných domácností, a pre priemyselných spotrebiteľov; požaduje transparentné informácie o vplyve výberu energie na klímu v rámci plánovanej informačnej kampane pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

40.

je presvedčený o tom, že spotrebiteľom energie treba odporúčať väčšiu aktivitu; víta nadobudnutie účinnosti ustanovení smernice (EÚ) 2019/944, ktoré umožňujú aktívnym spotrebiteľom plne sa zúčastňovať na trhu a využívať výhody svojich činností; vyzýva Komisiu, aby posúdila zostávajúce prekážky, ktoré bránia rozvoju vlastnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov a spoločenstiev vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, najmä tých, ktoré pochádzajú z domácností s nízkym príjmom alebo zo zraniteľných domácností, a pre priemyselných spotrebiteľov; požaduje transparentné informácie o vplyve výberu energie na klímu v rámci plánovanej informačnej kampane pre spotrebiteľov;

| 41. | zdôrazňuje potenciál posilnenia postavenia spotrebiteľov v integrovaných systémoch obnoviteľných zdrojov energie s cieľom produkovať, spotrebúvať, uskladňovať a predávať energiu; domnieva sa, že takisto poskytuje príležitosti spoločenstvám vyrábajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov dosiahnuť pokrok v oblasti energetickej účinnosti na úrovni domácností a pomoc v boji proti energetickej chudobe; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje potenciál posilnenia postavenia spotrebiteľov v integrovaných systémoch obnoviteľných zdrojov energie s cieľom produkovať, spotrebúvať, uskladňovať a predávať energiu; domnieva sa, že takisto poskytuje príležitosti spoločenstvám vyrábajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov dosiahnuť pokrok v oblasti energetickej účinnosti na úrovni domácností a pomoc v boji proti energetickej chudobe;

| 42. | potvrdzuje potenciál energetických spoločenstiev a mikrosietí pre rozvoj prístupu k udržateľnejšej energii, najmä pre odľahlé a ostrovné oblasti a najvzdialenejšie regióny; zdôrazňuje potrebu začleniť tieto oblasti do transeurópskych energetických sietí, a vypracovať projekty, pomocou ktorých sa ostrovy alebo skupiny ostrovov stanú energeticky nezávislými vďaka obnoviteľným zdrojom energie, ako to ukázal projekt Tilos v rámci programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

42.

potvrdzuje potenciál energetických spoločenstiev a mikrosietí pre rozvoj prístupu k udržateľnejšej energii, najmä pre odľahlé a ostrovné oblasti a najvzdialenejšie regióny; zdôrazňuje potrebu začleniť tieto oblasti do transeurópskych energetických sietí, a vypracovať projekty, pomocou ktorých sa ostrovy alebo skupiny ostrovov stanú energeticky nezávislými vďaka obnoviteľným zdrojom energie, ako to ukázal projekt Tilos v rámci programu Horizont 2020;

| 43. | vyzýva Komisiu, aby navrhla pravidlá, ktoré umožnia energetickým spoločenstvám občanov ďalej sa zapájať do integrácie energetického systému, napríklad prostredníctvom pripojenia na teplárenské siete, na infraštruktúru nabíjania elektrických vozidiel alebo na zariadenia uskladňovania alebo reakcie na dopyt spolu s výrobou energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

43.

vyzýva Komisiu, aby navrhla pravidlá, ktoré umožnia energetickým spoločenstvám občanov ďalej sa zapájať do integrácie energetického systému, napríklad prostredníctvom pripojenia na teplárenské siete, na infraštruktúru nabíjania elektrických vozidiel alebo na zariadenia uskladňovania alebo reakcie na dopyt spolu s výrobou energie z obnoviteľných zdrojov;

Zabezpečenie vedúceho postavenia Európy v oblasti technológií udržateľnej a obnoviteľnej energie

Zabezpečenie vedúceho postavenia Európy v oblasti technológií udržateľnej a obnoviteľnej energie

| 44. | pripomína, že jedným z cieľov energetickej únie je znížiť našu závislosť od dovozu a zaistiť bezpečnosť dodávok a technologickú nezávislosť; vyzýva EÚ, aby sa poučila zo súčasnej hospodárskej krízy a usilovala sa o väčšiu autonómiu v strategických hodnotových reťazcoch; domnieva sa, že vytvorenie synergie môže pomôcť tento cieľ dosiahnuť; |
| --- | --- |

44.

pripomína, že jedným z cieľov energetickej únie je znížiť našu závislosť od dovozu a zaistiť bezpečnosť dodávok a technologickú nezávislosť; vyzýva EÚ, aby sa poučila zo súčasnej hospodárskej krízy a usilovala sa o väčšiu autonómiu v strategických hodnotových reťazcoch; domnieva sa, že vytvorenie synergie môže pomôcť tento cieľ dosiahnuť;

| 45. | zdôrazňuje význam zvýšenia konkurencieschopnosti európskych technológií pre posilnenie nezávislosti EÚ v strategickom odvetví energetiky; vyzýva Komisiu, aby podporovala výskum a inovácie prostredníctvom rôznych štrukturálnych a odvetvových fondov; pripomína vedúce postavenie EÚ vo svete v oblasti technológií satelitného merania emisií, a najmä službu monitorovania atmosféry programu Copernicus; pripomína odborné znalosti Európskeho centra pre strednodobé predpovede počasia pri predpovedaní počasia, a teda predvídaní kolísania dopytu po energii; vyzýva Komisiu, aby zvážila ďalšie podporné technológie, ktoré prispejú k vytvoreniu integrovaného energetického systému odolného voči zmene klímy, a to aj tam, kde má Európa vedúce postavenie vo svete a domáce hodnotové reťazce; |
| --- | --- |

45.

zdôrazňuje význam zvýšenia konkurencieschopnosti európskych technológií pre posilnenie nezávislosti EÚ v strategickom odvetví energetiky; vyzýva Komisiu, aby podporovala výskum a inovácie prostredníctvom rôznych štrukturálnych a odvetvových fondov; pripomína vedúce postavenie EÚ vo svete v oblasti technológií satelitného merania emisií, a najmä službu monitorovania atmosféry programu Copernicus; pripomína odborné znalosti Európskeho centra pre strednodobé predpovede počasia pri predpovedaní počasia, a teda predvídaní kolísania dopytu po energii; vyzýva Komisiu, aby zvážila ďalšie podporné technológie, ktoré prispejú k vytvoreniu integrovaného energetického systému odolného voči zmene klímy, a to aj tam, kde má Európa vedúce postavenie vo svete a domáce hodnotové reťazce;

| 46. | so znepokojením konštatuje, že v záveroch správy o stave energetickej únie za rok 2020 sa zdôrazňuje pokles investícií do výskumu a inovácie v oblasti technológií na výrobu čistej energie; opakovane zdôrazňuje kľúčovú úlohu podpory EÚ v prípade výskumu a inovácie, najmä disruptívnej inovácie; víta zvýšený rozpočet na výskum v rámci programu Horizont Európa a vytvorenie európskeho výskumného priestoru; |
| --- | --- |

46.

so znepokojením konštatuje, že v záveroch správy o stave energetickej únie za rok 2020 sa zdôrazňuje pokles investícií do výskumu a inovácie v oblasti technológií na výrobu čistej energie; opakovane zdôrazňuje kľúčovú úlohu podpory EÚ v prípade výskumu a inovácie, najmä disruptívnej inovácie; víta zvýšený rozpočet na výskum v rámci programu Horizont Európa a vytvorenie európskeho výskumného priestoru;

| 47. | zdôrazňuje potrebu spravodlivej transformácie a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby s cieľom uľahčiť prechod na klimatickú neutralitu riešili štrukturálne zmeny v odvetví energetiky vo všetkých relevantných legislatívnych návrhoch; opakovane zdôrazňuje prísľub načrtnutý v novej zelenej dohody, že by sa na nikoho nemalo zabudnúť; v tejto súvislosti konštatuje, že je nanajvýš dôležité transformovať zručnosti zamestnancov v odvetviach, ktoré čelia riziku zániku, prostredníctvom zelenej transformácie; zdôrazňuje hodnotu dobre rozvinutých európskych odborných znalostí o integrácii energetického systému a vyzýva členské štáty, aby ocenili tieto odborné znalosti a pomohli pri ich prenose z odvetvia energie vyrábanej z fosílnych palív do klimaticky neutrálneho odvetvia integrovaného energetického systému; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje potrebu spravodlivej transformácie a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby s cieľom uľahčiť prechod na klimatickú neutralitu riešili štrukturálne zmeny v odvetví energetiky vo všetkých relevantných legislatívnych návrhoch; opakovane zdôrazňuje prísľub načrtnutý v novej zelenej dohody, že by sa na nikoho nemalo zabudnúť; v tejto súvislosti konštatuje, že je nanajvýš dôležité transformovať zručnosti zamestnancov v odvetviach, ktoré čelia riziku zániku, prostredníctvom zelenej transformácie; zdôrazňuje hodnotu dobre rozvinutých európskych odborných znalostí o integrácii energetického systému a vyzýva členské štáty, aby ocenili tieto odborné znalosti a pomohli pri ich prenose z odvetvia energie vyrábanej z fosílnych palív do klimaticky neutrálneho odvetvia integrovaného energetického systému;

| 48. | zdôrazňuje tieto prelomové inovácie a technológie v oblasti procesov, ktoré treba ďalej posilňovať z hľadiska obehového hospodárstva a účinnej stratégie integrácie odvetví:






  a) | vysokoefektívna výroba ocele založená na vodíku z obnoviteľných zdrojov, pri ktorej sa kombinuje recyklácia ocele a výroba permanentných železných foriem, |
| --- | --- | --- |

48.

zdôrazňuje tieto prelomové inovácie a technológie v oblasti procesov, ktoré treba ďalej posilňovať z hľadiska obehového hospodárstva a účinnej stratégie integrácie odvetví:

a)

vysokoefektívna výroba ocele založená na vodíku z obnoviteľných zdrojov, pri ktorej sa kombinuje recyklácia ocele a výroba permanentných železných foriem,

| b) | diaľkové vykurovanie prostredníctvom podzemnej prepravy prebytočného tepla, |
| --- | --- |

b)

diaľkové vykurovanie prostredníctvom podzemnej prepravy prebytočného tepla,

| c) | inteligentné nabíjanie a presun na iné druhy dopravy v odvetví dopravy, |
| --- | --- |

c)

inteligentné nabíjanie a presun na iné druhy dopravy v odvetví dopravy,

| d) | udržateľné nahrádzanie petrochemických a agrochemických výrobkov a ich súvisiacich procesov; |
| --- | --- |

d)

udržateľné nahrádzanie petrochemických a agrochemických výrobkov a ich súvisiacich procesov;

| e) | nová generácia výroby a recyklácie batérií, |
| --- | --- |

e)

nová generácia výroby a recyklácie batérií,

| f) | a technológie ponorenia pre dátové centrá, ktoré podstatne znižujú energetické potreby a nadmerné teplo; |
| --- | --- |

f)

a technológie ponorenia pre dátové centrá, ktoré podstatne znižujú energetické potreby a nadmerné teplo;

| 49. | víta iniciatívy zamerané na strategické hodnotové reťazce; vyzýva na uznanie technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov ako strategického hodnotového reťazca a na vytvorenie aliancie na podporu úsilia o rozšírenie týchto technológií, ako aj iniciatívy na zlepšenie procesu a energetickej účinnosti; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila transparentné riadenie všetkých aliancií vrátane účasti MSP, občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a nezávislých odborníkov a zároveň zaručila geografickú rozmanitosť; |
| --- | --- |

49.

víta iniciatívy zamerané na strategické hodnotové reťazce; vyzýva na uznanie technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov ako strategického hodnotového reťazca a na vytvorenie aliancie na podporu úsilia o rozšírenie týchto technológií, ako aj iniciatívy na zlepšenie procesu a energetickej účinnosti; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila transparentné riadenie všetkých aliancií vrátane účasti MSP, občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a nezávislých odborníkov a zároveň zaručila geografickú rozmanitosť;

o

o o

| 50. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

50.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 266, 26.9.2006, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 54.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 169, 7.6.2014, s. 108.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 11.

12

(13)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0078.

13

(14)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0079.

14

(15)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

15

(16)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0198.

16

(17)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0199.

17

(18)  Správa Eurostatu z roku 2019 o štatistikách v oblasti energetiky, dopravy a životného prostredia: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/10165279/KS-DK-19-001-EN-N.pdf/76651a29-b817-eed4-f9f2-92bf692e1ed9

18

(19)  Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75.

19

(20)  Ú. v. EÚ L 280, 28.10.2017, s. 1.

20

(21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).

21

(22)  Usmernenia o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky.

22

(23)  Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13.

23

(24)  Príloha II k oznámeniu Komisie zo 17. mája 2018 s názvom Európa v pohybe: Udržateľná mobilita pre Európu: bezpečné, prepojené a čisté (COM(2018)0293).

24

(25)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

25

(26)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

26

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/56

---

P9_TA(2021)0241

Európska stratégia pre vodík

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre vodík (2020/2242(INI))

(2022/C 15/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194,

| — | so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy z 8. októbra 2018 s názvom Globálne oteplenie o 1,5 oC a z 25. septembra 2019 s názvom Oceán a kryosféra v meniacej sa klíme, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy z 8. októbra 2018 s názvom Globálne oteplenie o 1,5 oC a z 25. septembra 2019 s názvom Oceán a kryosféra v meniacej sa klíme,

| — | so zreteľom na správy Programu OSN pre životné prostredie z roku 2019 a 2020 o medzerách v oblasti emisií (Emissions Gap Report), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Programu OSN pre životné prostredie z roku 2019 a 2020 o medzerách v oblasti emisií (Emissions Gap Report),

| — | so zreteľom na vyhlásenie OECD z 23. februára 2018 o posilnení MSP a podnikaní pre produktivitu a inkluzívny rast, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie OECD z 23. februára 2018 o posilnení MSP a podnikaní pre produktivitu a inkluzívny rast,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 o vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 o vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu (COM(2020)0301),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 1. júla 2020 s názvom Príprava plánu pre čistý vodík – príspevok miestnych a regionálnych samospráv ku klimaticky neutrálnej Európe (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 1. júla 2020 s názvom Príprava plánu pre čistý vodík – príspevok miestnych a regionálnych samospráv ku klimaticky neutrálnej Európe (1),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 s názvom Pohon pre klimaticky neutrálne hospodárstvo: stratégia integrácie energetického systému EÚ – COM(2020)0299, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 s názvom Pohon pre klimaticky neutrálne hospodárstvo: stratégia integrácie energetického systému EÚ – COM(2020)0299,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. novembra 2020 o stratégii EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. novembra 2020 o stratégii EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti (COM(2020)0741),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu (COM(2020)0663),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Správa o stave energetickej únie za rok 2020 podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Správa o stave energetickej únie za rok 2020 podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy (COM(2020)0950),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov (COM(2020)0562),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 o novej priemyselnej stratégii pre Európu (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 o novej priemyselnej stratégii pre Európu (COM(2020)0102),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (2) (smernica o obnoviteľných zdrojoch energie), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (2) (smernica o obnoviteľných zdrojoch energie),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (3),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (4) (smernica o infraštruktúre pre alternatívne palivá), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (4) (smernica o infraštruktúre pre alternatívne palivá),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 559/2014 zo 6. mája 2014, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik pre palivové články a vodík 2 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 559/2014 zo 6. mája 2014, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik pre palivové články a vodík 2 (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (6) (TEN-E (nariadenie o transeurópskej energetickej infraštruktúre), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (6) (TEN-E (nariadenie o transeurópskej energetickej infraštruktúre),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (7), ktoré je v súčasnosti predmetom revízie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (7), ktoré je v súčasnosti predmetom revízie,

| — | so zreteľom na smernicu 2003/87/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (8) (smernica o ETS), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu 2003/87/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (8) (smernica o ETS),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o komplexnom európskom prístupe k uskladňovaniu energie (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o komplexnom európskom prístupe k uskladňovaniu energie (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o revízii usmernení pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o revízii usmernení pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o zmene klímy – dlhodobá strategická vízia Európy pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo v súlade s Parížskou dohodou (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o zmene klímy – dlhodobá strategická vízia Európy pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo v súlade s Parížskou dohodou (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá v Európskej únii: čas konať! (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá v Európskej únii: čas konať! (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. februára 2018 o urýchlení inovácií v oblasti čistej energie (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. februára 2018 o urýchlení inovácií v oblasti čistej energie (15),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre dopravu a cestovný ruch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre dopravu a cestovný ruch,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0116/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0116/2021),

| A. | keďže EÚ schválila Parížsku dohodu, Zelenú dohodu a cieľ dosiahnuť nákladovo efektívnu a spravodlivú transformáciu vedúcu ku klimatickej neutralite najneskôr do roku 2050; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ schválila Parížsku dohodu, Zelenú dohodu a cieľ dosiahnuť nákladovo efektívnu a spravodlivú transformáciu vedúcu ku klimatickej neutralite najneskôr do roku 2050;

| B. | keďže Komisia navrhla zvýšiť cieľ EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň na 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a keďže Európsky parlament schválil cieľ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 60 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990; |
| --- | --- |

B.

keďže Komisia navrhla zvýšiť cieľ EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň na 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a keďže Európsky parlament schválil cieľ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 60 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990;

| C. | keďže fosílne palivá sú vo veľkej miere zodpovedné za globálne otepľovanie a cieľom Parížskej dohody je udržať nárast globálnej teploty výrazne pod 2 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a pokračovať v opatreniach prijatých na obmedzenie nárastu teploty o 1,5 oC; |
| --- | --- |

C.

keďže fosílne palivá sú vo veľkej miere zodpovedné za globálne otepľovanie a cieľom Parížskej dohody je udržať nárast globálnej teploty výrazne pod 2 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a pokračovať v opatreniach prijatých na obmedzenie nárastu teploty o 1,5 oC;

| D. | keďže prechod na hospodárstvo s nulovou bilanciou emisií skleníkových plynov si vyžaduje verejne riadený rýchly a spravodlivý prechod na energetický systém, ktorý je vo veľkej miere založený na obnoviteľných zdrojoch a ktorý je vysoko účinný z hľadiska zdrojov a energie, zabezpečuje udržateľnosť a zdravie, účasť občanov, zmierňovanie energetickej chudoby v celej EÚ, bezpečnosť dodávok, dostupnosť a cenovú dostupnosť energie a konkurencieschopnosť cien energie; |
| --- | --- |

D.

keďže prechod na hospodárstvo s nulovou bilanciou emisií skleníkových plynov si vyžaduje verejne riadený rýchly a spravodlivý prechod na energetický systém, ktorý je vo veľkej miere založený na obnoviteľných zdrojoch a ktorý je vysoko účinný z hľadiska zdrojov a energie, zabezpečuje udržateľnosť a zdravie, účasť občanov, zmierňovanie energetickej chudoby v celej EÚ, bezpečnosť dodávok, dostupnosť a cenovú dostupnosť energie a konkurencieschopnosť cien energie;

| E. | keďže je potrebné používať čisté alternatívne palivá a rozvíjať ich aplikácie s cieľom čo najskôr ukončiť používanie fosílnych palív a zabezpečiť konkurencieschopnosť priemyslu EÚ; keďže vodík z obnoviteľných zdrojov má nevyužitý potenciál byť takouto alternatívou; |
| --- | --- |

E.

keďže je potrebné používať čisté alternatívne palivá a rozvíjať ich aplikácie s cieľom čo najskôr ukončiť používanie fosílnych palív a zabezpečiť konkurencieschopnosť priemyslu EÚ; keďže vodík z obnoviteľných zdrojov má nevyužitý potenciál byť takouto alternatívou;

| F. | keďže vodík možno použiť ako surovinu alebo zdroj energie v priemyselných a chemických procesoch, v leteckej, námornej a nákladnej cestnej doprave a vykurovacích zariadeniach, v dekarbonizujúcich odvetviach, v ktorých priama elektrifikácia nie je technologicky možná alebo konkurencieschopná, ako aj pri uskladňovaní energie na prípadné vyváženie energetického systému, čím zohráva významnú úlohu v integrácii energetického systému; |
| --- | --- |

F.

keďže vodík možno použiť ako surovinu alebo zdroj energie v priemyselných a chemických procesoch, v leteckej, námornej a nákladnej cestnej doprave a vykurovacích zariadeniach, v dekarbonizujúcich odvetviach, v ktorých priama elektrifikácia nie je technologicky možná alebo konkurencieschopná, ako aj pri uskladňovaní energie na prípadné vyváženie energetického systému, čím zohráva významnú úlohu v integrácii energetického systému;

| G. | keďže v súčasnosti približne 2 % energetického mixu EÚ tvorí vodík, z ktorého 95 % sa vyrába z fosílnych palív, pričom ročne uvoľňuje 70 – 100 miliónov ton CO2, zatiaľ čo na celosvetovej úrovni predstavuje 2,5 % emisií skleníkových plynov, pričom menej ako 1 % vodíka, ktorý sa v súčasnosti vyrába, sa používa ako energetický nosič; keďže z niektorých výskumov vyplýva, že energia z obnoviteľných zdrojov by mohla v roku 2050 predstavovať až 100 % energetického mixu EÚ, z čoho by vodík mohol celkovo predstavovať až 20 %, 20 % až 50 % energie používanej v doprave a 5 % až 20 % energie používanej v priemysle; |
| --- | --- |

G.

keďže v súčasnosti približne 2 % energetického mixu EÚ tvorí vodík, z ktorého 95 % sa vyrába z fosílnych palív, pričom ročne uvoľňuje 70 – 100 miliónov ton CO2, zatiaľ čo na celosvetovej úrovni predstavuje 2,5 % emisií skleníkových plynov, pričom menej ako 1 % vodíka, ktorý sa v súčasnosti vyrába, sa používa ako energetický nosič; keďže z niektorých výskumov vyplýva, že energia z obnoviteľných zdrojov by mohla v roku 2050 predstavovať až 100 % energetického mixu EÚ, z čoho by vodík mohol celkovo predstavovať až 20 %, 20 % až 50 % energie používanej v doprave a 5 % až 20 % energie používanej v priemysle;

| H. | keďže vodík – celosvetovo sa každý rok vyrába 120 Mt – sa vyrába ako vedľajší produkt rafinérskeho a chemického priemyslu (70 Mt) a vyrába sa aj vo vyhradených výrobných zariadeniach (50 Mt); keďže väčšina vodíka sa vyrába z fosílnych palív – 6 % zemného plynu a 2 % uhlia na celom svete sa využíva na výrobu vodíka – pričom menej ako 0,1 % z neho sa vyrába pomocou vodnej elektrolýzy; |
| --- | --- |

H.

keďže vodík – celosvetovo sa každý rok vyrába 120 Mt – sa vyrába ako vedľajší produkt rafinérskeho a chemického priemyslu (70 Mt) a vyrába sa aj vo vyhradených výrobných zariadeniach (50 Mt); keďže väčšina vodíka sa vyrába z fosílnych palív – 6 % zemného plynu a 2 % uhlia na celom svete sa využíva na výrobu vodíka – pričom menej ako 0,1 % z neho sa vyrába pomocou vodnej elektrolýzy;

| I. | keďže celková výrobná kapacita vodíka v Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „EHP“) sa na konci roka 2018 odhadovala na 11,5 Mt ročne a keďže celková inštalovaná kapacita elektrolyzérov v EHP je približne 1 GW, čo predstavuje 1 až 4 % celkovej výrobnej kapacity vodíka; keďže celkový podiel výroby vodíka z fosílnych palív so zachytávaním a ukladaním uhlíka (nízkouhlíkový vodík) na európskej výrobnej kapacite vodíka je približne 0,7 %; |
| --- | --- |

I.

keďže celková výrobná kapacita vodíka v Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „EHP“) sa na konci roka 2018 odhadovala na 11,5 Mt ročne a keďže celková inštalovaná kapacita elektrolyzérov v EHP je približne 1 GW, čo predstavuje 1 až 4 % celkovej výrobnej kapacity vodíka; keďže celkový podiel výroby vodíka z fosílnych palív so zachytávaním a ukladaním uhlíka (nízkouhlíkový vodík) na európskej výrobnej kapacite vodíka je približne 0,7 %;

| J. | keďže 43 % svetovej výroby vodíka sa využíva na výrobu amoniaku, ktorý sa využíva najmä na výrobu poľnohospodárskych hnojív na báze amoniaku, 52 % sa využíva na rafináciu a odsírenie uhľovodíkov a 5 % sa využíva na syntézu metanolu a na iné účely; |
| --- | --- |

J.

keďže 43 % svetovej výroby vodíka sa využíva na výrobu amoniaku, ktorý sa využíva najmä na výrobu poľnohospodárskych hnojív na báze amoniaku, 52 % sa využíva na rafináciu a odsírenie uhľovodíkov a 5 % sa využíva na syntézu metanolu a na iné účely;

| K. | keďže súčasné náklady na obnoviteľný a nízkouhlíkový vodík sú približne 2,5 až 5,5 EUR na kilogram, zatiaľ čo náklady na výrobu vodíka na báze fosílnych palív predstavujú približne 1,50 EUR na kilogram; keďže v rámci súčasného energetického mixu vo väčšine členských štátov by sa vyrábal vodík založený na elektrickej energii s vyššími emisiami ako vodík založený na fosílnych palivách; |
| --- | --- |

K.

keďže súčasné náklady na obnoviteľný a nízkouhlíkový vodík sú približne 2,5 až 5,5 EUR na kilogram, zatiaľ čo náklady na výrobu vodíka na báze fosílnych palív predstavujú približne 1,50 EUR na kilogram; keďže v rámci súčasného energetického mixu vo väčšine členských štátov by sa vyrábal vodík založený na elektrickej energii s vyššími emisiami ako vodík založený na fosílnych palivách;

| L. | keďže vodík môže uskladňovať energiu vo veľkých množstvách počas dlhého obdobia, a preto môže preklenúť sezónne výkyvy dopytu; keďže vodík sa môže prepravovať nákladným automobilom, loďou alebo potrubím, a preto umožňuje výrobu energie z obnoviteľných zdrojov tam, kde je to najúčinnejšie, a umožňuje diaľkovú dopravu bez toho, aby to zaťažilo elektrizačnú sústavu; |
| --- | --- |

L.

keďže vodík môže uskladňovať energiu vo veľkých množstvách počas dlhého obdobia, a preto môže preklenúť sezónne výkyvy dopytu; keďže vodík sa môže prepravovať nákladným automobilom, loďou alebo potrubím, a preto umožňuje výrobu energie z obnoviteľných zdrojov tam, kde je to najúčinnejšie, a umožňuje diaľkovú dopravu bez toho, aby to zaťažilo elektrizačnú sústavu;

| M. | keďže vyšší podiel obnoviteľných zdrojov energie bude potrebný na dekarbonizáciu všetkých odvetví hospodárstva, čo by mohlo viesť k väčšej nestálosti v elektrizačnej sústave, zatiaľ čo dopyt po uskladňovaní energie sa bude musieť výrazne zvýšiť, aby sa zabezpečili dodávky energie; |
| --- | --- |

M.

keďže vyšší podiel obnoviteľných zdrojov energie bude potrebný na dekarbonizáciu všetkých odvetví hospodárstva, čo by mohlo viesť k väčšej nestálosti v elektrizačnej sústave, zatiaľ čo dopyt po uskladňovaní energie sa bude musieť výrazne zvýšiť, aby sa zabezpečili dodávky energie;

| N. | keďže výroba ocele predstavuje približne 10 % priamych a nepriamych emisií skleníkových plynov na celom svete a námorná doprava emituje približne 2,5 % emisií skleníkových plynov, a keďže rozvoj vodíka z obnoviteľných zdrojov by mohol pomôcť znížiť emisie v týchto odvetviach; |
| --- | --- |

N.

keďže výroba ocele predstavuje približne 10 % priamych a nepriamych emisií skleníkových plynov na celom svete a námorná doprava emituje približne 2,5 % emisií skleníkových plynov, a keďže rozvoj vodíka z obnoviteľných zdrojov by mohol pomôcť znížiť emisie v týchto odvetviach;

| O. | keďže cestná doprava je zodpovedná za približne 27 % celkových emisií skleníkových plynov v Únii; keďže vodík má viacnásobné využitie v celom priemysle a v odvetviach elektrickej energie a stavebníctva a ponúka veľký potenciál ako alternatívne palivo pre odvetvie dopravy, ale možnosti vodíka zavedené trhom pre rôzne druhy dopravy sú stále obmedzené; |
| --- | --- |

O.

keďže cestná doprava je zodpovedná za približne 27 % celkových emisií skleníkových plynov v Únii; keďže vodík má viacnásobné využitie v celom priemysle a v odvetviach elektrickej energie a stavebníctva a ponúka veľký potenciál ako alternatívne palivo pre odvetvie dopravy, ale možnosti vodíka zavedené trhom pre rôzne druhy dopravy sú stále obmedzené;

| P. | keďže elektrické autá na batérie majú potenciál ovládnuť významnú časť trhu pre súkromné vozidlá; keďže nákladná doprava je odvetvie, ktoré je ťažké dekarbonizovať a v ktorom sú možnosti na priamu elektrifikáciu obmedzené z dôvodu nízkej nákladovej efektívnosti a z technických dôvodov; keďže batérie prinášajú praktické problémy pri ťažkých úžitkových vozidlách, vlakoch na neelektrifikovaných tratiach, nákladných lodiach alebo lietadlách a keďže to bude vytvárať príležitosti pre iné energetické nosiče, ako je vodík, pretože sa môže vo veľkom množstve uskladňovať vo vozidle alebo plavidle, v prípade potreby umožňuje rýchle dopĺňanie paliva a ako výstup výfukových plynov vyrába iba vodnú paru; |
| --- | --- |

P.

keďže elektrické autá na batérie majú potenciál ovládnuť významnú časť trhu pre súkromné vozidlá; keďže nákladná doprava je odvetvie, ktoré je ťažké dekarbonizovať a v ktorom sú možnosti na priamu elektrifikáciu obmedzené z dôvodu nízkej nákladovej efektívnosti a z technických dôvodov; keďže batérie prinášajú praktické problémy pri ťažkých úžitkových vozidlách, vlakoch na neelektrifikovaných tratiach, nákladných lodiach alebo lietadlách a keďže to bude vytvárať príležitosti pre iné energetické nosiče, ako je vodík, pretože sa môže vo veľkom množstve uskladňovať vo vozidle alebo plavidle, v prípade potreby umožňuje rýchle dopĺňanie paliva a ako výstup výfukových plynov vyrába iba vodnú paru;

| Q. | keďže udržateľné a konkurencieschopné vodíkové hospodárstvo je pre EÚ príležitosťou na posilnenie jej hospodárstva, najmä po hospodárskom poklese v dôsledku ochorenia COVID-19, keďže by mohlo vytvoriť až jeden milión priamych vysokokvalitných pracovných miest do roku 2030 a 5,4 milióna do roku 2050, a keďže by to mohla byť príležitosť pre regióny, ktoré sú v súčasnosti vo veľkej miere závislé od tradičných zdrojov energie a po vyradení fosílnych palív budú ohrozené chudobou; keďže potenciál vytvárania pracovných miest v oblasti vodíka z obnoviteľných zdrojov je vyčíslený na 10 300 pracovných miest na investovanú miliardu EUR, ku ktorým by sa mohli pripočítať pracovné miesta vytvorené v odvetví elektriny z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

Q.

keďže udržateľné a konkurencieschopné vodíkové hospodárstvo je pre EÚ príležitosťou na posilnenie jej hospodárstva, najmä po hospodárskom poklese v dôsledku ochorenia COVID-19, keďže by mohlo vytvoriť až jeden milión priamych vysokokvalitných pracovných miest do roku 2030 a 5,4 milióna do roku 2050, a keďže by to mohla byť príležitosť pre regióny, ktoré sú v súčasnosti vo veľkej miere závislé od tradičných zdrojov energie a po vyradení fosílnych palív budú ohrozené chudobou; keďže potenciál vytvárania pracovných miest v oblasti vodíka z obnoviteľných zdrojov je vyčíslený na 10 300 pracovných miest na investovanú miliardu EUR, ku ktorým by sa mohli pripočítať pracovné miesta vytvorené v odvetví elektriny z obnoviteľných zdrojov;

| R. | keďže budovanie udržateľného a konkurencieschopného trhu s vodíkom, ktorý včas a nákladovo efektívnym spôsobom prispieva k zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, si vyžaduje dobre rozvinutú prenosovú a distribučnú infraštruktúru na efektívnu dopravu vodíka z výrobných miest do spotrebiteľských oblastí v celej Únii; |
| --- | --- |

R.

keďže budovanie udržateľného a konkurencieschopného trhu s vodíkom, ktorý včas a nákladovo efektívnym spôsobom prispieva k zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, si vyžaduje dobre rozvinutú prenosovú a distribučnú infraštruktúru na efektívnu dopravu vodíka z výrobných miest do spotrebiteľských oblastí v celej Únii;

| S. | keďže členské štáty môžu riešiť vývoj vodíkových systémov odlišne, so zreteľom na rozdiely v topológii ich existujúcej plynárenskej infraštruktúry, ich schopnosť rozvíjať rôzne spôsoby technológií výroby vodíka, ich potenciál inovácie a rozdielny dopyt po vodíku v rôznych odvetviach v každom členskom štáte; |
| --- | --- |

S.

keďže členské štáty môžu riešiť vývoj vodíkových systémov odlišne, so zreteľom na rozdiely v topológii ich existujúcej plynárenskej infraštruktúry, ich schopnosť rozvíjať rôzne spôsoby technológií výroby vodíka, ich potenciál inovácie a rozdielny dopyt po vodíku v rôznych odvetviach v každom členskom štáte;

| T. | keďže takmer všetky členské štáty zaradili plány pre vodík do svojich národných plánov v oblasti energetiky a klímy a 26 členských štátov podpísalo iniciatívu pre vodík; |
| --- | --- |

T.

keďže takmer všetky členské štáty zaradili plány pre vodík do svojich národných plánov v oblasti energetiky a klímy a 26 členských štátov podpísalo iniciatívu pre vodík;

| U. | keďže energetický systém EÚ by mal byť environmentálne udržateľný a hospodársky konkurencieschopný a keďže každý sledovaný technologický smer by mal byť založený na preukázaných a správnych odhadoch, ktoré by mali viesť s životaschopným obchodným prípadom s predvídateľnými časovými rámcami s cieľom zabezpečiť, aby ich náklady neohrozili konkurencieschopnosť európskeho priemyslu ani blaho občanov; |
| --- | --- |

U.

keďže energetický systém EÚ by mal byť environmentálne udržateľný a hospodársky konkurencieschopný a keďže každý sledovaný technologický smer by mal byť založený na preukázaných a správnych odhadoch, ktoré by mali viesť s životaschopným obchodným prípadom s predvídateľnými časovými rámcami s cieľom zabezpečiť, aby ich náklady neohrozili konkurencieschopnosť európskeho priemyslu ani blaho občanov;

| V. | keďže by sa mali zohľadniť významné energetické straty počas výroby, prepravy, skladovania a spracovania vodíka; |
| --- | --- |

V.

keďže by sa mali zohľadniť významné energetické straty počas výroby, prepravy, skladovania a spracovania vodíka;

| W. | keďže súčasný legislatívny rámec upravujúci zemný plyn už roky zabezpečuje bezpečnosť dodávok a cenovú dostupnosť energie pre európskych spotrebiteľov, a preto by sa mohol použiť ako návod na posilnenie rozvoja budúceho celoeurópskeho trhu s vodíkom z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

W.

keďže súčasný legislatívny rámec upravujúci zemný plyn už roky zabezpečuje bezpečnosť dodávok a cenovú dostupnosť energie pre európskych spotrebiteľov, a preto by sa mohol použiť ako návod na posilnenie rozvoja budúceho celoeurópskeho trhu s vodíkom z obnoviteľných zdrojov;

1.

zdôrazňuje potrebu zachovať a ďalej rozvíjať vedúce technologické postavenie EÚ v oblasti čistého vodíka (16) prostredníctvom konkurencieschopného a udržateľného vodíkového hospodárstva s integrovaným trhom s vodíkom; zdôrazňuje potrebu vodíkovej stratégie EÚ, ktorá bude pokrývať celý hodnotový reťazec vodíka vrátane odvetví dopytu a ponuky a bude v súlade s vnútroštátnym úsilím zabezpečiť vybudovanie dostatočnej doplnkovej infraštruktúry na výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov na výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov a znížiť náklady na vodík z obnoviteľných zdrojov; berie na vedomie najmä pridanú hodnotu domácej výroby vodíka z obnoviteľných zdrojov v EÚ, pokiaľ ide o vývoj inovačných technológií elektrolýzy a ich uvádzanie na trh; zdôrazňuje, že je potrebné, aby vodíkové hospodárstvo bolo v súlade s Parížskou dohodou, cieľmi EÚ v oblasti klímy a energetiky na roky 2030 a 2050, obehovým hospodárstvom, akčným plánom pre kľúčové suroviny a cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

2.

víta vodíkovú stratégiu pre klimaticky neutrálnu Európu, ktorú navrhla Komisia, vrátane budúcej revízie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, ako aj rastúci počet stratégií a investičných plánov pre vodík členských štátov; zdôrazňuje, že tieto stratégie je potrebné zosúladiť s národnými plánmi členských štátov v oblasti energetiky a klímy, a požaduje ich rýchle a ambiciózne vykonávanie; domnieva sa, že Komisia by mala tieto stratégie zohľadniť v budúcich legislatívnych návrhoch; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zosúladila svoj prístup k vodíku s novou priemyselnou stratégiou EÚ a aby sa to stalo súčasťou koherentnej priemyselnej politiky, pričom zohľadní skutočnosť, že vodíková stratégia nie je sama osebe cieľom, ale mala by sa vnímať v kontexte celkového úsilia EÚ o zníženie emisií skleníkových plynov pri súčasnom zabezpečení dlhodobých kvalitných pracovných miest a prispievaní ku konkurencieschopnosti priemyslu EÚ;

3.

zdôrazňuje význam odolného a klimaticky neutrálneho energetického systému založeného na zásadách energetickej efektívnosti, nákladovej efektívnosti, cenovej dostupnosti a bezpečnosti dodávok; zdôrazňuje, že úspora energie a zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by mali prevážiť bez toho, aby sa bránilo rozvoju inovačných pilotných a demonštračných projektov; konštatuje, že priama elektrifikácia z obnoviteľných zdrojov je nákladovo efektívnejšia, efektívnejšia z hľadiska zdrojov a energie ako vodík, ale zároveň poznamenáva, že pri určovaní spôsobu dekarbonizácie odvetvia by sa mali zohľadniť faktory ako bezpečnosť dodávok, technická uskutočniteľnosť a aspekty energetického systému; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam zásady technologickej neutrality pre dosiahnutie klimaticky neutrálnej EÚ;

4.

je presvedčený, že vodík vyrábaný z obnoviteľných zdrojov je kľúčom k energetickej transformácii EÚ, keďže len vodík z obnoviteľných zdrojov môže udržateľným spôsobom prispieť k dosiahnutiu klimatickej neutrality v dlhodobom horizonte a vyhnúť sa efektu viazanosti a uviaznutiu aktív; so znepokojením konštatuje, že vodík z obnoviteľných zdrojov ešte nie je konkurencieschopný; naliehavo preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby stimulovali hodnotový reťazec a zavádzanie vodíka z obnoviteľných zdrojov na trh, pričom zohľadnia skutočnosť, že vzťah medzi cenou a výnosom by sa vzhľadom na vývoj priemyselných metód a hodnotových reťazcov postupne zlepšoval;

5.

uznáva úsilie vodíkových údolí v rôznych regiónoch EÚ o rozvoj integrovaných, medziodvetvových hodnotových reťazcov vodíka; zdôrazňuje ich dôležitú úlohu pri iniciovaní výroby a používania vodíka z obnoviteľných zdrojov s cieľom rozvíjať vodíkové hospodárstvo EÚ; naliehavo vyzýva Komisiu, aby stavala na týchto iniciatívach a aby podporovala ich rozvoj a pomáhala tým, ktorí sú zapojení do spájania svojich know-how a investícií;

6.

zdôrazňuje, že výrobky pochádzajúce z vodíka, ako sú syntetické palivá vyrobené s energiou z obnoviteľných zdrojov, predstavujú uhlíkovo neutrálnu alternatívu k fosílnym palivám, a preto môžu okrem iných riešení na znižovanie emisií, ako je elektrifikácia na základe elektriny z obnoviteľných zdrojov, výrazne prispieť k defosilizácii širokého spektra odvetví; zdôrazňuje, že medzisektorové uplatňovanie je nevyhnutné na výrazné zníženie ceny týchto energetických nosičov prostredníctvom úspor z rozsahu a na zabezpečenie dostatočného objemu trhu;

Klasifikácia vodíka a normy týkajúce sa vodíka

Klasifikácia vodíka a normy týkajúce sa vodíka

| 7. | domnieva sa, že spoločná právna klasifikácia rôznych druhov vodíka má mimoriadny význam; víta ako prvý krok klasifikáciu navrhovanú Komisiou; poukazuje na to, že na prispôsobenie vnútroštátnych právnych definícií a na vypracovanie jasnej klasifikácie s cieľom poskytnúť právnu istotu je nevyhnutná rýchla dohoda o komplexnej a vedecky podloženej jednotnej terminológii v celej EÚ; vyzýva Komisiu, aby urýchlene dokončila svoju prácu na vypracovaní terminológie v kontexte všetkých relevantných právnych predpisov; |
| --- | --- |

7.

domnieva sa, že spoločná právna klasifikácia rôznych druhov vodíka má mimoriadny význam; víta ako prvý krok klasifikáciu navrhovanú Komisiou; poukazuje na to, že na prispôsobenie vnútroštátnych právnych definícií a na vypracovanie jasnej klasifikácie s cieľom poskytnúť právnu istotu je nevyhnutná rýchla dohoda o komplexnej a vedecky podloženej jednotnej terminológii v celej EÚ; vyzýva Komisiu, aby urýchlene dokončila svoju prácu na vypracovaní terminológie v kontexte všetkých relevantných právnych predpisov;

| 8. | domnieva sa, že klasifikácia rôznych foriem vodíka by sa mala určiť na základe nezávislého vedeckého posúdenia, ktoré by sa malo odchyľovať od bežne používaného prístupu založeného na farbách; zastáva názor, že táto klasifikácia by mala vychádzať z emisií skleníkových plynov počas celého životného cyklu počas celého výrobného a prepravného procesu vodíka, ale mala by zohľadňovať aj transparentné a spoľahlivé kritériá udržateľnosti v súlade so zásadami obehového hospodárstva a mala by vychádzať z priemerných a štandardných hodnôt podľa kategórie, ako sú ciele udržateľného využívania a ochrany zdrojov, nakladanie s odpadom a zvýšené využívanie surovín a druhotných surovín, prevencia a kontrola znečisťovania a napokon ochrana a obnova biodiverzity a ekosystémov; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že klasifikácia rôznych foriem vodíka by sa mala určiť na základe nezávislého vedeckého posúdenia, ktoré by sa malo odchyľovať od bežne používaného prístupu založeného na farbách; zastáva názor, že táto klasifikácia by mala vychádzať z emisií skleníkových plynov počas celého životného cyklu počas celého výrobného a prepravného procesu vodíka, ale mala by zohľadňovať aj transparentné a spoľahlivé kritériá udržateľnosti v súlade so zásadami obehového hospodárstva a mala by vychádzať z priemerných a štandardných hodnôt podľa kategórie, ako sú ciele udržateľného využívania a ochrany zdrojov, nakladanie s odpadom a zvýšené využívanie surovín a druhotných surovín, prevencia a kontrola znečisťovania a napokon ochrana a obnova biodiverzity a ekosystémov;

| 9. | poznamenáva, že existuje nesúlad medzi rôznymi vymedzeniami čistého vodíka, ktoré používajú rôzne subjekty, ako napríklad Komisia a Európska aliancia pre čistý vodík, čo spôsobuje zmätok a malo by sa mu predchádzať; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že musí byť úplne jasné rozlíšenie medzi vodíkom z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkovým vodíkom (17); okrem toho poznamenáva, že vyhýbanie sa používaniu dvoch názvov pre tú istú kategóriu vodíka, a to „obnoviteľný“ a „čistý“, ako to navrhuje Komisia, by poskytlo ďalšie objasnenie, a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že pojem „vodík z obnoviteľných zdrojov“ je pre túto kategóriu vodíka najobjektívnejšou a najvedeckejšou možnosťou; |
| --- | --- |

9.

poznamenáva, že existuje nesúlad medzi rôznymi vymedzeniami čistého vodíka, ktoré používajú rôzne subjekty, ako napríklad Komisia a Európska aliancia pre čistý vodík, čo spôsobuje zmätok a malo by sa mu predchádzať; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že musí byť úplne jasné rozlíšenie medzi vodíkom z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkovým vodíkom (17

| 10. | zdôrazňuje naliehavú potrebu noriem a certifikácie EÚ a medzinárodných noriem a certifikácie; ďalej konštatuje, že záruky pôvodu v súlade s vnútroštátnymi registrami by sa mali zvážiť s cieľom zabezpečiť, aby sa vodík z obnoviteľných zdrojov mohol včas zvýšiť a aby si spotrebitelia mohli vedome vybrať udržateľné riešenia a minimalizovať riziko uviaznutých investícií; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje naliehavú potrebu noriem a certifikácie EÚ a medzinárodných noriem a certifikácie; ďalej konštatuje, že záruky pôvodu v súlade s vnútroštátnymi registrami by sa mali zvážiť s cieľom zabezpečiť, aby sa vodík z obnoviteľných zdrojov mohol včas zvýšiť a aby si spotrebitelia mohli vedome vybrať udržateľné riešenia a minimalizovať riziko uviaznutých investícií;

| 11. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby systém normalizácie bol založený na holistickom prístupe a že sa musí uplatňovať na dovážaný vodík; vyzýva Komisiu, aby zaviedla regulačný rámec so spoľahlivými a transparentnými kritériami udržateľnosti pre certifikáciu a sledovanie vodíka v EÚ, pričom zohľadní jeho stopu skleníkových plynov v celom hodnotovom reťazci vrátane dopravy, s cieľom podnietiť aj investície do dostatočnej dodatočnej výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva tiež Komisiu, aby čo najskôr v roku 2021 vytvorila regulačný rámec pre vodík, ktorým sa zabezpečí štandardizácia, certifikácia, záruky pôvodu, označovanie a obchodovateľnosť vo všetkých členských štátoch, a aby nadchádzajúcu revíziu systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „ETS“) využila aj s cieľom preskúmať, aké zmeny sú potrebné na uvoľnenie plného potenciálu vodíka prispieť k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy, pričom sa zohľadnia riziká úniku uhlíka; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby systém normalizácie bol založený na holistickom prístupe a že sa musí uplatňovať na dovážaný vodík; vyzýva Komisiu, aby zaviedla regulačný rámec so spoľahlivými a transparentnými kritériami udržateľnosti pre certifikáciu a sledovanie vodíka v EÚ, pričom zohľadní jeho stopu skleníkových plynov v celom hodnotovom reťazci vrátane dopravy, s cieľom podnietiť aj investície do dostatočnej dodatočnej výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva tiež Komisiu, aby čo najskôr v roku 2021 vytvorila regulačný rámec pre vodík, ktorým sa zabezpečí štandardizácia, certifikácia, záruky pôvodu, označovanie a obchodovateľnosť vo všetkých členských štátoch, a aby nadchádzajúcu revíziu systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „ETS“) využila aj s cieľom preskúmať, aké zmeny sú potrebné na uvoľnenie plného potenciálu vodíka prispieť k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy, pričom sa zohľadnia riziká úniku uhlíka;

| 12. | zdôrazňuje, že klasifikácia rôznych druhov vodíka by okrem iného slúžila na účely poskytovania informácií spotrebiteľom a nie je určená na zastavenie rozširovania vodíka vo všeobecnosti; konštatuje, že systém potvrdení o pôvode elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov zatiaľ neviedol k primeraným investíciám do dodatočných kapacít; zdôrazňuje preto, že je dôležité ďalej rozvíjať usmernenia o podmienkach a kritériách s cieľom zabrániť dvojitému započítaniu obnoviteľných kapacít; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že klasifikácia rôznych druhov vodíka by okrem iného slúžila na účely poskytovania informácií spotrebiteľom a nie je určená na zastavenie rozširovania vodíka vo všeobecnosti; konštatuje, že systém potvrdení o pôvode elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov zatiaľ neviedol k primeraným investíciám do dodatočných kapacít; zdôrazňuje preto, že je dôležité ďalej rozvíjať usmernenia o podmienkach a kritériách s cieľom zabrániť dvojitému započítaniu obnoviteľných kapacít;

| 13. | je pevne presvedčený, že kľúčom k úspešnému vytvoreniu vodíkového hospodárstva je to, aby ho akceptovala verejnosť; zdôrazňuje preto význam zapojenia verejnosti a zainteresovaných strán, európskych bezpečnostných a technických noriem pre vodík a vysokokvalitných vodíkových riešení, ktoré sú v súlade s týmito normami; okrem toho zdôrazňuje, že pokiaľ ide o používanie vodíka je potrebné neprestajne aktualizovať bezpečnostné protokoly v odvetviach dopytu; žiada preto podporu príkladov odporúčaných postupov a kultúru bezpečného vodíka v celej EÚ; |
| --- | --- |

13.

je pevne presvedčený, že kľúčom k úspešnému vytvoreniu vodíkového hospodárstva je to, aby ho akceptovala verejnosť; zdôrazňuje preto význam zapojenia verejnosti a zainteresovaných strán, európskych bezpečnostných a technických noriem pre vodík a vysokokvalitných vodíkových riešení, ktoré sú v súlade s týmito normami; okrem toho zdôrazňuje, že pokiaľ ide o používanie vodíka je potrebné neprestajne aktualizovať bezpečnostné protokoly v odvetviach dopytu; žiada preto podporu príkladov odporúčaných postupov a kultúru bezpečného vodíka v celej EÚ;

Rozšírenie výroby vodíka

Rozšírenie výroby vodíka

| 14. | zdôrazňuje, že na to, aby vnútorný trh s vodíkom fungoval dobre a predvídateľne, je potrebné prekonať regulačné prekážky a Komisia by mala urýchlene navrhnúť súdržný, integrovaný a komplexný regulačný rámec pre trh s vodíkom, ktorý by mal byť v súlade s ostatnými príslušnými právnymi predpismi a mal by plne rešpektovať zásady proporcionality, subsidiarity a lepšej právnej regulácie vrátane testu MSP; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu pružného trhu s vodíkom s cieľom umožniť inovátorom, aby v plnej miere využili výhody a znížili náklady na výrobu vodíka, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že trh s vodíkom ešte nie je vyspelý a potrebuje sa rozvíjať; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že na to, aby vnútorný trh s vodíkom fungoval dobre a predvídateľne, je potrebné prekonať regulačné prekážky a Komisia by mala urýchlene navrhnúť súdržný, integrovaný a komplexný regulačný rámec pre trh s vodíkom, ktorý by mal byť v súlade s ostatnými príslušnými právnymi predpismi a mal by plne rešpektovať zásady proporcionality, subsidiarity a lepšej právnej regulácie vrátane testu MSP; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu pružného trhu s vodíkom s cieľom umožniť inovátorom, aby v plnej miere využili výhody a znížili náklady na výrobu vodíka, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že trh s vodíkom ešte nie je vyspelý a potrebuje sa rozvíjať;

| 15. | domnieva sa, že koncepcia trhu EÚ s plynom a balík opatrení v oblasti čistej energie by mohli slúžiť ako základ a príklad regulácie trhu s vodíkom; zdôrazňuje, že rýchly a predvídateľný rozvoj fungujúcej výroby vodíka si tiež vyžaduje demokratické verejné plánovanie, ktoré spája výrobcov, pracovníkov a ich odbory, vedcov a mimovládne organizácie (MVO); nabáda tiež Komisiu a členské štáty, aby posúdili konkrétne riešenia s cieľom zvýšiť výrobu vodíka v menej prepojených alebo izolovaných regiónoch, ako sú ostrovy, a zároveň zabezpečiť rozvoj súvisiacej infraštruktúry, a to aj vrátane zmeny jej účelu; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že koncepcia trhu EÚ s plynom a balík opatrení v oblasti čistej energie by mohli slúžiť ako základ a príklad regulácie trhu s vodíkom; zdôrazňuje, že rýchly a predvídateľný rozvoj fungujúcej výroby vodíka si tiež vyžaduje demokratické verejné plánovanie, ktoré spája výrobcov, pracovníkov a ich odbory, vedcov a mimovládne organizácie (MVO); nabáda tiež Komisiu a členské štáty, aby posúdili konkrétne riešenia s cieľom zvýšiť výrobu vodíka v menej prepojených alebo izolovaných regiónoch, ako sú ostrovy, a zároveň zabezpečiť rozvoj súvisiacej infraštruktúry, a to aj vrátane zmeny jej účelu;

| 16. | vyzýva Komisiu, aby do svojich posúdení vplyvu týkajúcich sa revízie príslušných právnych predpisov zahrnula a posúdila právne požiadavky, ktoré sú potrebné pre udržateľné vodíkové hospodárstvo EÚ, s cieľom naplniť zvýšené ambície EÚ v oblasti klímy a zabezpečiť, aby bol vodík z obnoviteľných zdrojov hospodársky atraktívnejší; naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala najmä revíziu smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, smernice o zdaňovaní energie (18) a smernice o ETS s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a nadčasový regulačný rámec pre vodík; |
| --- | --- |

16.

vyzýva Komisiu, aby do svojich posúdení vplyvu týkajúcich sa revízie príslušných právnych predpisov zahrnula a posúdila právne požiadavky, ktoré sú potrebné pre udržateľné vodíkové hospodárstvo EÚ, s cieľom naplniť zvýšené ambície EÚ v oblasti klímy a zabezpečiť, aby bol vodík z obnoviteľných zdrojov hospodársky atraktívnejší; naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala najmä revíziu smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, smernice o zdaňovaní energie (18

| 17. | víta ambiciózne ciele Komisie zvýšiť kapacitu elektrolyzérov a výroby vodíka z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala plán zavedenia a rozširovania elektrolyzérov a nadviazala partnerstvá na úrovni EÚ na zabezpečenie ich nákladovej efektívnosti; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby odstránili existujúcu administratívnu záťaž a stimulovali rozširovanie hodnotového reťazca a zavádzanie vodíka z obnoviteľných zdrojov na trh s cieľom dosiahnuť jeho technologickú vyspelosť a konkurencieschopnosť poskytnutím finančných stimulov a špecializovaných systémov financovania vrátane inovačných riešení, ako sú výkupné príplatky za vodíka z obnoviteľných zdrojov dodávaný do vodíkovej siete, revíziou pravidiel štátnej pomoci a vykonaním komplexnej revízie systémov stanovovania cien energie a zdaňovania s cieľom internalizovať externé náklady; zdôrazňuje, že vodík z obnoviteľných zdrojov by sa mohol stať konkurencieschopným pred rokom 2030 za predpokladu, že budú vynaložené potrebné investície a vytvorený primeraný regulačný rámec a energia z obnoviteľných zdrojov bude konkurencieschopná; |
| --- | --- |

17.

víta ambiciózne ciele Komisie zvýšiť kapacitu elektrolyzérov a výroby vodíka z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala plán zavedenia a rozširovania elektrolyzérov a nadviazala partnerstvá na úrovni EÚ na zabezpečenie ich nákladovej efektívnosti; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby odstránili existujúcu administratívnu záťaž a stimulovali rozširovanie hodnotového reťazca a zavádzanie vodíka z obnoviteľných zdrojov na trh s cieľom dosiahnuť jeho technologickú vyspelosť a konkurencieschopnosť poskytnutím finančných stimulov a špecializovaných systémov financovania vrátane inovačných riešení, ako sú výkupné príplatky za vodíka z obnoviteľných zdrojov dodávaný do vodíkovej siete, revíziou pravidiel štátnej pomoci a vykonaním komplexnej revízie systémov stanovovania cien energie a zdaňovania s cieľom internalizovať externé náklady; zdôrazňuje, že vodík z obnoviteľných zdrojov by sa mohol stať konkurencieschopným pred rokom 2030 za predpokladu, že budú vynaložené potrebné investície a vytvorený primeraný regulačný rámec a energia z obnoviteľných zdrojov bude konkurencieschopná;

| 18. | poznamenáva, že udržateľné vodíkové hospodárstvo by malo umožniť zvýšenie kapacít v rámci integrovaného trhu EÚ s energiou; uznáva, že na trhu budú existovať rôzne formy vodíka, ako je obnoviteľný a nízkouhlíkový vodík, a zdôrazňuje, že je potrebné investovať do dostatočne rýchleho zvýšenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov, aby sa dosiahli ciele EÚ v oblasti klímy a environmentálne ciele na roky 2030 a 2050, pričom uznáva, že nízkouhlíkový vodík je preklenovacou technológiu v krátkodobom a strednodobom horizonte; vyzýva Komisiu, aby posúdila približné množstvo nízkouhlíkového vodíka potrebného na účely dekarbonizácie, kým vodík z obnoviteľných zdrojov nebude môcť zohrávať túto úlohu samostatne, v akých prípadoch a ako dlho; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby obmedzili regulačné a hospodárske prekážky s cieľom podporiť rýchle zavádzanie vodíka na trh; ďalej konštatuje, že je potrebné zabrániť neudržateľnému využívaniu zdrojov, pretrvávajúcim emisiám metánu, viazaniu uhlíka a uviaznutým aktívam; zdôrazňuje, že využívanie vodíka by malo prispieť k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a k rýchlemu rozvoju a zavádzaniu vodíka z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

18.

poznamenáva, že udržateľné vodíkové hospodárstvo by malo umožniť zvýšenie kapacít v rámci integrovaného trhu EÚ s energiou; uznáva, že na trhu budú existovať rôzne formy vodíka, ako je obnoviteľný a nízkouhlíkový vodík, a zdôrazňuje, že je potrebné investovať do dostatočne rýchleho zvýšenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov, aby sa dosiahli ciele EÚ v oblasti klímy a environmentálne ciele na roky 2030 a 2050, pričom uznáva, že nízkouhlíkový vodík je preklenovacou technológiu v krátkodobom a strednodobom horizonte; vyzýva Komisiu, aby posúdila približné množstvo nízkouhlíkového vodíka potrebného na účely dekarbonizácie, kým vodík z obnoviteľných zdrojov nebude môcť zohrávať túto úlohu samostatne, v akých prípadoch a ako dlho; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby obmedzili regulačné a hospodárske prekážky s cieľom podporiť rýchle zavádzanie vodíka na trh; ďalej konštatuje, že je potrebné zabrániť neudržateľnému využívaniu zdrojov, pretrvávajúcim emisiám metánu, viazaniu uhlíka a uviaznutým aktívam; zdôrazňuje, že využívanie vodíka by malo prispieť k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a k rýchlemu rozvoju a zavádzaniu vodíka z obnoviteľných zdrojov;

| 19. | zdôrazňuje, že je dôležité čo najskôr postupne ukončovať vodík založený na fosílnych palivách a zamerať sa na najčistejšie technológie z hľadiska emisií skleníkových plynov; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bezodkladne začali pozorne plánovať tento prechod, aby sa výroba vodíka na báze fosílnych palív začala rýchlo, predvídateľne a nezvratne znižovať a aby sa zabránilo predĺženiu životnosti výrobných zariadení založených na fosílnych palivách; konštatuje, že niekoľko miest na výrobu vodíka na báze fosílnych palív sa nachádza na územiach zapojených do spravodlivej transformácie a zdôrazňuje, že účinné podporné opatrenia by sa mali zamerať na dekarbonizáciu súčasnej výroby vodíka na báze fosílnych palív; naliehavo žiada, aby opatrenia zamerané na rozvoj európskeho vodíkového hospodárstva neviedli k zatvoreniu týchto výrobných miest, ale k ich modernizácii a ďalšiemu rozvoju, čo by bolo prínosom pre regióny tým, že sa zabezpečí miestne vyrábaný udržateľný nosič energie, uľahčí sa znižovanie emisií skleníkových plynov a prispeje sa k rekvalifikácii a väčšej zamestnateľnosti miestnej pracovnej sily; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že je dôležité čo najskôr postupne ukončovať vodík založený na fosílnych palivách a zamerať sa na najčistejšie technológie z hľadiska emisií skleníkových plynov; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bezodkladne začali pozorne plánovať tento prechod, aby sa výroba vodíka na báze fosílnych palív začala rýchlo, predvídateľne a nezvratne znižovať a aby sa zabránilo predĺženiu životnosti výrobných zariadení založených na fosílnych palivách; konštatuje, že niekoľko miest na výrobu vodíka na báze fosílnych palív sa nachádza na územiach zapojených do spravodlivej transformácie a zdôrazňuje, že účinné podporné opatrenia by sa mali zamerať na dekarbonizáciu súčasnej výroby vodíka na báze fosílnych palív; naliehavo žiada, aby opatrenia zamerané na rozvoj európskeho vodíkového hospodárstva neviedli k zatvoreniu týchto výrobných miest, ale k ich modernizácii a ďalšiemu rozvoju, čo by bolo prínosom pre regióny tým, že sa zabezpečí miestne vyrábaný udržateľný nosič energie, uľahčí sa znižovanie emisií skleníkových plynov a prispeje sa k rekvalifikácii a väčšej zamestnateľnosti miestnej pracovnej sily;

| 20. | zdôrazňuje úlohu, ktorú môže zohrávať environmentálne bezpečné zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého (CCS/U) pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody; podporuje integrovaný politický kontext s cieľom stimulovať zavádzanie ekologicky bezpečných aplikácií CCS/U, ktoré zabezpečia čisté zníženie emisií skleníkových plynov, aby sa ťažký priemysel stal klimaticky neutrálnym, ak nie sú k dispozícii žiadne možnosti priameho zníženia emisií; opätovne však potvrdzuje, že stratégia EÚ na dosiahnutie nulovej bilancie emisií by mala preferovať priame znižovanie emisií a opatrenia na zachovanie a zvyšovanie prirodzených záchytov a zásobníkov EÚ; v tejto súvislosti ďalej konštatuje potrebu výskumu a vývoja technológií CCS/U; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje úlohu, ktorú môže zohrávať environmentálne bezpečné zachytávanie a využívanie oxidu uhličitého (CCS/U) pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody; podporuje integrovaný politický kontext s cieľom stimulovať zavádzanie ekologicky bezpečných aplikácií CCS/U, ktoré zabezpečia čisté zníženie emisií skleníkových plynov, aby sa ťažký priemysel stal klimaticky neutrálnym, ak nie sú k dispozícii žiadne možnosti priameho zníženia emisií; opätovne však potvrdzuje, že stratégia EÚ na dosiahnutie nulovej bilancie emisií by mala preferovať priame znižovanie emisií a opatrenia na zachovanie a zvyšovanie prirodzených záchytov a zásobníkov EÚ; v tejto súvislosti ďalej konštatuje potrebu výskumu a vývoja technológií CCS/U;

| 21. | zdôrazňuje, že vodíkové hospodárstvo si vyžaduje značné dodatočné množstvo cenovo dostupnej energie z obnoviteľných zdrojov a zodpovedajúcu infraštruktúru na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a jej prepravu na miesta výroby vodíka a vyrobeného vodíka ku koncovým používateľom; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začali budovať dostatočnú dodatočnú kapacitu energie z obnoviteľných zdrojov na zásobovanie elektrifikačného procesu a výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov, okrem iného zjednodušením povoľovacích postupov, a aby rozvíjali cezhraničné partnerstvá založené na možnostiach, ktoré majú jednotlivé regióny na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a vodíka z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že vodíkové hospodárstvo si vyžaduje značné dodatočné množstvo cenovo dostupnej energie z obnoviteľných zdrojov a zodpovedajúcu infraštruktúru na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a jej prepravu na miesta výroby vodíka a vyrobeného vodíka ku koncovým používateľom; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začali budovať dostatočnú dodatočnú kapacitu energie z obnoviteľných zdrojov na zásobovanie elektrifikačného procesu a výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov, okrem iného zjednodušením povoľovacích postupov, a aby rozvíjali cezhraničné partnerstvá založené na možnostiach, ktoré majú jednotlivé regióny na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a vodíka z obnoviteľných zdrojov;

| 22. | domnieva sa, že vybudovanie primeraných kapacít energie z obnoviteľných zdrojov úmerne k potrebám vodíka z obnoviteľných zdrojov môže pomôcť zabrániť konfliktu medzi kapacitami potrebnými na elektrifikáciu, elektrolyzéry alebo na ďalšie účely a potrebou dosiahnuť ciele EÚ v oblasti klímy; v tejto súvislosti víta plány Komisie zvýšiť cieľ EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 a navrhnutú stratégiu obnoviteľných zdrojov energie na mori; |
| --- | --- |

22.

domnieva sa, že vybudovanie primeraných kapacít energie z obnoviteľných zdrojov úmerne k potrebám vodíka z obnoviteľných zdrojov môže pomôcť zabrániť konfliktu medzi kapacitami potrebnými na elektrifikáciu, elektrolyzéry alebo na ďalšie účely a potrebou dosiahnuť ciele EÚ v oblasti klímy; v tejto súvislosti víta plány Komisie zvýšiť cieľ EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 a navrhnutú stratégiu obnoviteľných zdrojov energie na mori;

| 23. | žiada revíziu smernice smernica o zdaňovaní energie; vyzýva členské štáty, aby zvážili prípadné zníženie daní a odvodov z energie z obnoviteľných zdrojov v celej EÚ s cieľom odstrániť dvojité účtovanie daní a poplatkov za elektrinu vyrobenú z vodíkových zariadení, ktoré sú prekážkou ďalšieho zavádzania vodíka, a aby posilnili finančné stimuly na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a zároveň ďalej pracovali na postupnom ukončovaní dotácií na fosílne palivá a oslobodzovaní od daní a odvodov; |
| --- | --- |

23.

žiada revíziu smernice smernica o zdaňovaní energie; vyzýva členské štáty, aby zvážili prípadné zníženie daní a odvodov z energie z obnoviteľných zdrojov v celej EÚ s cieľom odstrániť dvojité účtovanie daní a poplatkov za elektrinu vyrobenú z vodíkových zariadení, ktoré sú prekážkou ďalšieho zavádzania vodíka, a aby posilnili finančné stimuly na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a zároveň ďalej pracovali na postupnom ukončovaní dotácií na fosílne palivá a oslobodzovaní od daní a odvodov;

| 24. | zdôrazňuje, že vodíka z obnoviteľných zdrojov možno vyrábať z viacerých obnoviteľných zdrojov energie, ako je veterná, slnečná a vodná energia (vrátane prečerpávania); zdôrazňuje potenciál opustených priemyselných pozemkov poskytnúť priestor na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na nedávno uverejnenú stratégiu pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori posúdila, ako by obnoviteľné zdroje energie na mori mohli pripraviť pôdu pre širší rozvoj a využívanie vodíka z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že vodíka z obnoviteľných zdrojov možno vyrábať z viacerých obnoviteľných zdrojov energie, ako je veterná, slnečná a vodná energia (vrátane prečerpávania); zdôrazňuje potenciál opustených priemyselných pozemkov poskytnúť priestor na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na nedávno uverejnenú stratégiu pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori posúdila, ako by obnoviteľné zdroje energie na mori mohli pripraviť pôdu pre širší rozvoj a využívanie vodíka z obnoviteľných zdrojov;

| 25. | zdôrazňuje potenciál premeny niektorých existujúcich priemyselných lokalít na zariadenia na výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje, že je potrebné verejne plánovať takéto premeny priemyselných areálov s pracovníkmi a ich odbormi, čím sa otvorí možnosť, a to aj pre pracovníkov, kolektívne znovu otvoriť nepoužívané miesta zákonným spôsobom, napríklad s cieľom vyrábať vodík; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje potenciál premeny niektorých existujúcich priemyselných lokalít na zariadenia na výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje, že je potrebné verejne plánovať takéto premeny priemyselných areálov s pracovníkmi a ich odbormi, čím sa otvorí možnosť, a to aj pre pracovníkov, kolektívne znovu otvoriť nepoužívané miesta zákonným spôsobom, napríklad s cieľom vyrábať vodík;

| 26. | poznamenáva, že prechod na klimaticky neutrálny energetický systém by sa mal starostlivo naplánovať s prihliadnutím na dnešné východiskové body a infraštruktúru, ktorá sa môže v jednotlivých členských štátoch líšiť; zdôrazňuje, že členské štáty by mali byť flexibilné pri navrhovaní podporných opatrení vrátane opatrení štátnej pomoci na rozvoj svojich vnútroštátnych vodíkových hospodárstiev; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby poskytla viac informácií o plánovanej diferenciácii a flexibilite podporných opatrení; |
| --- | --- |

26.

poznamenáva, že prechod na klimaticky neutrálny energetický systém by sa mal starostlivo naplánovať s prihliadnutím na dnešné východiskové body a infraštruktúru, ktorá sa môže v jednotlivých členských štátoch líšiť; zdôrazňuje, že členské štáty by mali byť flexibilné pri navrhovaní podporných opatrení vrátane opatrení štátnej pomoci na rozvoj svojich vnútroštátnych vodíkových hospodárstiev; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby poskytla viac informácií o plánovanej diferenciácii a flexibilite podporných opatrení;

| 27. | zdôrazňuje značné množstvo prírodných zdrojov, ako je voda, potrebné na výrobu vodíka a problémy, ktoré to môže spôsobiť regiónom s nedostatkom vody v EÚ; zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť efektívnosť využívania zdrojov, minimalizovať vplyv na regionálne zásobovanie vodou, zabezpečiť starostlivé hospodárenie so zdrojmi a využívanie pôdy na výrobu vodíka a zabrániť akejkoľvek kontaminácii vody, vzduchu alebo pôdy, odlesňovaniu alebo strate biodiverzity v dôsledku výrobného reťazca súvisiaceho s vodíkom; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje značné množstvo prírodných zdrojov, ako je voda, potrebné na výrobu vodíka a problémy, ktoré to môže spôsobiť regiónom s nedostatkom vody v EÚ; zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť efektívnosť využívania zdrojov, minimalizovať vplyv na regionálne zásobovanie vodou, zabezpečiť starostlivé hospodárenie so zdrojmi a využívanie pôdy na výrobu vodíka a zabrániť akejkoľvek kontaminácii vody, vzduchu alebo pôdy, odlesňovaniu alebo strate biodiverzity v dôsledku výrobného reťazca súvisiaceho s vodíkom;

Angažovanosť občanov

Angažovanosť občanov

| 28. | zdôrazňuje, že angažovanosť občanov bude zohrávať dôležitú úlohu pri vykonávaní spravodlivej, úspešnej, participatívnej a inkluzívnej energetickej transformácie; zdôrazňuje preto význam toho, aby si všetky zainteresované strany rozdelili náklady a prínosy v integrovanom systéme; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že angažovanosť občanov bude zohrávať dôležitú úlohu pri vykonávaní spravodlivej, úspešnej, participatívnej a inkluzívnej energetickej transformácie; zdôrazňuje preto význam toho, aby si všetky zainteresované strany rozdelili náklady a prínosy v integrovanom systéme;

| 29. | zdôrazňuje, že komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov môžu byť zapojené do výroby vodíka; pripomína povinnosť poskytnúť im priaznivý rámec podľa smernice (EÚ) 2019/944 (19) a žiada, aby sa na nich vzťahovali rovnaké výhody ako na ostatné zainteresované strany; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov môžu byť zapojené do výroby vodíka; pripomína povinnosť poskytnúť im priaznivý rámec podľa smernice (EÚ) 2019/944 (19

| 30. | zdôrazňuje, že na riadne fungovanie trhu EÚ s vodíkom sú potrebné osoby so špecializovanými zručnosťami, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť; zdôrazňuje potrebu silného verejného a bezplatného systému odborného vzdelávania; vyzýva Komisiu, aby prijala akčný plán zameraný na usmerňovanie členských štátov v oblasti vytvárania a zachovania špecializovaných programov odbornej prípravy pre pracovníkov, inžinierov, technikov a pre širokú verejnosť a v oblasti vytvárania multidisciplinárnych učebných programov pre ekonómov, vedcov a študentov; zdôrazňuje, že sa musí viac podporovať rovnosť príležitostí v sektore vodíka, a vyzýva na spustenie európskej iniciatívy zameranej na zamestnanosť, odborné vzdelávanie a rozvoj žien, aby sa identifikovali a odstránili prekážky a vytvorili siete a vzory; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že na riadne fungovanie trhu EÚ s vodíkom sú potrebné osoby so špecializovanými zručnosťami, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť; zdôrazňuje potrebu silného verejného a bezplatného systému odborného vzdelávania; vyzýva Komisiu, aby prijala akčný plán zameraný na usmerňovanie členských štátov v oblasti vytvárania a zachovania špecializovaných programov odbornej prípravy pre pracovníkov, inžinierov, technikov a pre širokú verejnosť a v oblasti vytvárania multidisciplinárnych učebných programov pre ekonómov, vedcov a študentov; zdôrazňuje, že sa musí viac podporovať rovnosť príležitostí v sektore vodíka, a vyzýva na spustenie európskej iniciatívy zameranej na zamestnanosť, odborné vzdelávanie a rozvoj žien, aby sa identifikovali a odstránili prekážky a vytvorili siete a vzory;

| 31. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že stratégie v oblasti odbornej prípravy, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie a spravodlivá transformácia smerom k pracovnej sile pripravenej na vodík doteraz nezohrávali úlohu vo vodíkovej stratégii EÚ; zdôrazňuje, že je dôležité zachovať a využiť potenciál pracovníkov s technickými zručnosťami zamestnanými v existujúcich odvetviach, a pripomína právo pracovníkov na odbornú prípravu a zvyšovanie kvalifikácie počas pracovného času so zaručenými mzdami; |
| --- | --- |

31.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že stratégie v oblasti odbornej prípravy, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie a spravodlivá transformácia smerom k pracovnej sile pripravenej na vodík doteraz nezohrávali úlohu vo vodíkovej stratégii EÚ; zdôrazňuje, že je dôležité zachovať a využiť potenciál pracovníkov s technickými zručnosťami zamestnanými v existujúcich odvetviach, a pripomína právo pracovníkov na odbornú prípravu a zvyšovanie kvalifikácie počas pracovného času so zaručenými mzdami;

| 32. | vyzýva Komisiu, aby zhromaždila údaje o možných vplyvoch, príležitostiach a výzvach pri transformácii priemyslu, dopravy a energetiky v súvislosti s rozsiahlejším využívaním vodíka; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v tejto súvislosti spolu s priemyslom a odbormi vypracovali odvetvové transformačné stratégie; navrhuje vytvorenie európskych partnerstiev zručností v oblasti vodíka v rámci paktu pre zručnosti; |
| --- | --- |

32.

vyzýva Komisiu, aby zhromaždila údaje o možných vplyvoch, príležitostiach a výzvach pri transformácii priemyslu, dopravy a energetiky v súvislosti s rozsiahlejším využívaním vodíka; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v tejto súvislosti spolu s priemyslom a odbormi vypracovali odvetvové transformačné stratégie; navrhuje vytvorenie európskych partnerstiev zručností v oblasti vodíka v rámci paktu pre zručnosti;

Vodíková infraštruktúra

Vodíková infraštruktúra

| 33. | zdôrazňuje naliehavú potrebu vybudovať infraštruktúru na výrobu, skladovanie a prepravu vodíka, stimulovať primerané budovanie kapacít a súčasne rozvíjať dopyt a ponuku; zdôrazňuje tiež význam rozvoja vodíkových sietí s nediskriminačným prístupom; berie na vedomie výhody súčinnosti kombinovania výroby vodíka a vodíkovej infraštruktúry s inými aspektami flexibilných systémov s viacerými zdrojmi energie, ako je zhodnocovanie odpadového tepla z elektrolýzy pre diaľkové vykurovanie; víta návrh Komisie na zmenu nariadenia o TEN-E; oceňuje začlenenie vodíka do osobitnej kategórie energetickej infraštruktúry a konštatuje, že tieto vodíkové aktíva môžu byť novo vybudované alebo premenené zo zemného plynu, alebo ich kombináciou; okrem toho berie na vedomie novo navrhovaný systém riadenia pre plánovanie infraštruktúry, ktorý zahŕňa prevádzkovateľov vodíka; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje naliehavú potrebu vybudovať infraštruktúru na výrobu, skladovanie a prepravu vodíka, stimulovať primerané budovanie kapacít a súčasne rozvíjať dopyt a ponuku; zdôrazňuje tiež význam rozvoja vodíkových sietí s nediskriminačným prístupom; berie na vedomie výhody súčinnosti kombinovania výroby vodíka a vodíkovej infraštruktúry s inými aspektami flexibilných systémov s viacerými zdrojmi energie, ako je zhodnocovanie odpadového tepla z elektrolýzy pre diaľkové vykurovanie; víta návrh Komisie na zmenu nariadenia o TEN-E; oceňuje začlenenie vodíka do osobitnej kategórie energetickej infraštruktúry a konštatuje, že tieto vodíkové aktíva môžu byť novo vybudované alebo premenené zo zemného plynu, alebo ich kombináciou; okrem toho berie na vedomie novo navrhovaný systém riadenia pre plánovanie infraštruktúry, ktorý zahŕňa prevádzkovateľov vodíka;

| 34. | poznamenáva, že súbežne so zameraním na priemyselné klastre v prvej fáze by sa už malo realizovať plánovanie, regulácia a rozvoj infraštruktúry na prenos vodíka na dlhšie vzdialenosti a skladovanie, ako aj primeraná finančná podpora pre túto infraštruktúru, aby sa zabezpečilo zavádzanie vodíka v mnohých odvetviach; v tejto súvislosti víta budúce začlenenie vodíkovej infraštruktúry do plánov EÚ, ako sú desaťročné plány rozvoja siete; |
| --- | --- |

34.

poznamenáva, že súbežne so zameraním na priemyselné klastre v prvej fáze by sa už malo realizovať plánovanie, regulácia a rozvoj infraštruktúry na prenos vodíka na dlhšie vzdialenosti a skladovanie, ako aj primeraná finančná podpora pre túto infraštruktúru, aby sa zabezpečilo zavádzanie vodíka v mnohých odvetviach; v tejto súvislosti víta budúce začlenenie vodíkovej infraštruktúry do plánov EÚ, ako sú desaťročné plány rozvoja siete;

| 35. | zdôrazňuje význam budúcej transparentnej, inkluzívnej a vedecky podloženej infraštruktúry a integrovaného plánovania siete vedenej verejnými orgánmi, ako je Agentúra Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), a účasti zainteresovaných strán a vedeckých orgánov; v tejto súvislosti navrhuje, aby sa vykonali výpočty nákladov a prínosov pre umiestnenie infraštruktúry výroby, dopravy a skladovania vodíka z obnoviteľných zdrojov a aby sa preskúmala potreba vybudovať novú infraštruktúru, aby nedochádzalo k uviaznutým aktívam, aby sa dosiahol pozitívny vplyv na živobytie a ekosystémy a aby sa minimalizovali náklady pre spotrebiteľov, pričom sa zohľadnia ich osobitné potreby; zdôrazňuje finančné výhody umiestnenia zariadení na výrobu vodíka v blízkosti miest výroby energie z obnoviteľných zdrojov alebo do rovnakej lokality ako odberné zariadenia, najmä pre malých spotrebiteľov a priemyselné zoskupenia, a prepojenia rôznych sektorov dopytu; zdôrazňuje tiež význam cezhraničnej spolupráce medzi regiónmi a členskými štátmi s cieľom podporiť projekty, ktoré by zvýšili bezpečnosť dodávok vybudovaním vodíkového reťazca EÚ, ktorý by mal zabezpečiť vzájomné prepojenie a interoperabilitu medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

35.

zdôrazňuje význam budúcej transparentnej, inkluzívnej a vedecky podloženej infraštruktúry a integrovaného plánovania siete vedenej verejnými orgánmi, ako je Agentúra Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), a účasti zainteresovaných strán a vedeckých orgánov; v tejto súvislosti navrhuje, aby sa vykonali výpočty nákladov a prínosov pre umiestnenie infraštruktúry výroby, dopravy a skladovania vodíka z obnoviteľných zdrojov a aby sa preskúmala potreba vybudovať novú infraštruktúru, aby nedochádzalo k uviaznutým aktívam, aby sa dosiahol pozitívny vplyv na živobytie a ekosystémy a aby sa minimalizovali náklady pre spotrebiteľov, pričom sa zohľadnia ich osobitné potreby; zdôrazňuje finančné výhody umiestnenia zariadení na výrobu vodíka v blízkosti miest výroby energie z obnoviteľných zdrojov alebo do rovnakej lokality ako odberné zariadenia, najmä pre malých spotrebiteľov a priemyselné zoskupenia, a prepojenia rôznych sektorov dopytu; zdôrazňuje tiež význam cezhraničnej spolupráce medzi regiónmi a členskými štátmi s cieľom podporiť projekty, ktoré by zvýšili bezpečnosť dodávok vybudovaním vodíkového reťazca EÚ, ktorý by mal zabezpečiť vzájomné prepojenie a interoperabilitu medzi členskými štátmi;

| 36. | nabáda Komisiu a členské štáty, aby na základe vedeckých poznatkov posúdili možnosť presmerovania existujúcich plynovodov na prepravu čistého vodíka a podzemné skladovanie vodíka, pričom zohľadnia rôzne faktory, ako je analýza nákladov a prínosov z technicko-ekonomického aj regulačného hľadiska, celková integrácia sústavy a dlhodobá nákladová efektívnosť; konštatuje, že zmenou účelu vhodne umiestnenej plynárenskej infraštruktúry, ktorá už existuje alebo sa rozvíja, by sa mohla maximalizovať nákladová efektívnosť, minimalizovať využívanie pôdy a zdrojov a investičné náklady a minimalizovať sociálny vplyv; zdôrazňuje, že zmena účelu plynárenskej infraštruktúry môže byť relevantná pre využívanie vodíka v prioritných odvetviach priemyselných odvetví náročných na emisie vrátane prepojení medzi priemyselnými areálmi a multimodálnymi dopravnými centrami, berúc do úvahy potrebu prepravy vodíka najefektívnejšími prostriedkami; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že akákoľvek potenciálna budúca plynárenská infraštruktúra bude zlučiteľná s čistým vodíkom; vyzýva Komisiu, aby posúdila, kde sa v súčasnosti používa zmiešavanie vodíka, a aby vedecky posúdila dopyt po uspokojovaní preukázaných potrieb priemyselného vodíka, ako aj jeho výhody a nevýhody, s cieľom identifikovať potreby infraštruktúry a zároveň vyhnúť sa uviaznutým aktívam; |
| --- | --- |

36.

nabáda Komisiu a členské štáty, aby na základe vedeckých poznatkov posúdili možnosť presmerovania existujúcich plynovodov na prepravu čistého vodíka a podzemné skladovanie vodíka, pričom zohľadnia rôzne faktory, ako je analýza nákladov a prínosov z technicko-ekonomického aj regulačného hľadiska, celková integrácia sústavy a dlhodobá nákladová efektívnosť; konštatuje, že zmenou účelu vhodne umiestnenej plynárenskej infraštruktúry, ktorá už existuje alebo sa rozvíja, by sa mohla maximalizovať nákladová efektívnosť, minimalizovať využívanie pôdy a zdrojov a investičné náklady a minimalizovať sociálny vplyv; zdôrazňuje, že zmena účelu plynárenskej infraštruktúry môže byť relevantná pre využívanie vodíka v prioritných odvetviach priemyselných odvetví náročných na emisie vrátane prepojení medzi priemyselnými areálmi a multimodálnymi dopravnými centrami, berúc do úvahy potrebu prepravy vodíka najefektívnejšími prostriedkami; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že akákoľvek potenciálna budúca plynárenská infraštruktúra bude zlučiteľná s čistým vodíkom; vyzýva Komisiu, aby posúdila, kde sa v súčasnosti používa zmiešavanie vodíka, a aby vedecky posúdila dopyt po uspokojovaní preukázaných potrieb priemyselného vodíka, ako aj jeho výhody a nevýhody, s cieľom identifikovať potreby infraštruktúry a zároveň vyhnúť sa uviaznutým aktívam;

| 37. | zdôrazňuje potrebu regulácie vodíkovej infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o jej prevádzku a pripojenie k energetickej sieti, a potrebu zachovať oddelenie ako hlavnú zásadu pri navrhovaní trhov s vodíkom, pričom treba zohľadniť, že trh s vodíkom sa ešte musí rozvíjať; zdôrazňuje, že oddelenie zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby sa na trhy s energiou uvádzali inovatívne nové produkty nákladovo najefektívnejším spôsobom; poznamenáva, že akákoľvek výnimka z tejto regulačnej zásady by v strednodobom horizonte predstavovala zbytočne vysoké náklady pre koncových spotrebiteľov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali jasné usmernenia týkajúce sa vlastníctva, pokiaľ ide o nové potrubia a potrubia so zmeneným účelom, s cieľom zaistiť bezpečnosť plánovania; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje potrebu regulácie vodíkovej infraštruktúry, najmä pokiaľ ide o jej prevádzku a pripojenie k energetickej sieti, a potrebu zachovať oddelenie ako hlavnú zásadu pri navrhovaní trhov s vodíkom, pričom treba zohľadniť, že trh s vodíkom sa ešte musí rozvíjať; zdôrazňuje, že oddelenie zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby sa na trhy s energiou uvádzali inovatívne nové produkty nákladovo najefektívnejším spôsobom; poznamenáva, že akákoľvek výnimka z tejto regulačnej zásady by v strednodobom horizonte predstavovala zbytočne vysoké náklady pre koncových spotrebiteľov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali jasné usmernenia týkajúce sa vlastníctva, pokiaľ ide o nové potrubia a potrubia so zmeneným účelom, s cieľom zaistiť bezpečnosť plánovania;

| 38. | zdôrazňuje strategicky dôležitú úlohu multimodálnych námorných a vnútrozemských prístavov ako inovačných združení a centier pre dovoz, výrobu, uskladňovanie, dodávku a využívanie vodíka; zdôrazňuje potrebu priestoru pre prístavnú infraštruktúru a investícií do nej na podporu využívania nových technológií s nulovými a nízkymi emisiami na pobrežiach štátov a v prístavoch a na vytvorenie priemyselných hodnotových reťazcov vodíka pozdĺž multimodálnych dopravných koridorov; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje strategicky dôležitú úlohu multimodálnych námorných a vnútrozemských prístavov ako inovačných združení a centier pre dovoz, výrobu, uskladňovanie, dodávku a využívanie vodíka; zdôrazňuje potrebu priestoru pre prístavnú infraštruktúru a investícií do nej na podporu využívania nových technológií s nulovými a nízkymi emisiami na pobrežiach štátov a v prístavoch a na vytvorenie priemyselných hodnotových reťazcov vodíka pozdĺž multimodálnych dopravných koridorov;

Dopyt po vodíku

Dopyt po vodíku

| 39. | uznáva, že zameranie sa na dopyt po vodíku by sa mal týkať odvetví, v ktorých je využívanie vodíka takmer konkurencieschopné alebo ktoré v súčasnosti nemožno dekarbonizovať využitím iných technologických riešení; súhlasí s Komisiou, že hlavnými vedúcimi trhmi pre dopyt po vodíku sú priemysel a letecká, námorná a ťažká nákladná doprava; domnieva sa, že pre tieto odvetvia by sa mali vypracovať plány rozvoja dopytu, investícií a potrieb výskumu na úrovni EÚ na základe nezávislých vedeckých štúdií a v spolupráci so sociálnymi partnermi, pričom by sa mali zohľadniť individuálne podmienky členských štátov a regionálne rozdiely, pokiaľ ide o zavádzanie vodíka, technologickú pripravenosť a infraštruktúru; |
| --- | --- |

39.

uznáva, že zameranie sa na dopyt po vodíku by sa mal týkať odvetví, v ktorých je využívanie vodíka takmer konkurencieschopné alebo ktoré v súčasnosti nemožno dekarbonizovať využitím iných technologických riešení; súhlasí s Komisiou, že hlavnými vedúcimi trhmi pre dopyt po vodíku sú priemysel a letecká, námorná a ťažká nákladná doprava; domnieva sa, že pre tieto odvetvia by sa mali vypracovať plány rozvoja dopytu, investícií a potrieb výskumu na úrovni EÚ na základe nezávislých vedeckých štúdií a v spolupráci so sociálnymi partnermi, pričom by sa mali zohľadniť individuálne podmienky členských štátov a regionálne rozdiely, pokiaľ ide o zavádzanie vodíka, technologickú pripravenosť a infraštruktúru;

| 40. | víta skutočnosť, že Komisia uvažuje o rôznych možnostiach stimulov na strane dopytu; súhlasí s Komisiou, že politiky zamerané na dopyt a jasné stimuly na uplatňovanie a využívanie vodíka v sektoroch koncových spotrebiteľov s cieľom vyvolať dopyt po vodíku – ako sú kvóty na využívanie obnoviteľného vodíka v obmedzenom počte konkrétnych odvetví – záruky Európskej investičnej banky na zníženie počiatočného rizika spoločných investícií, kým nebudú nákladovo konkurencieschopné, a finančné nástroje vrátane tzv. rozdielových zmlúv o uhlíku (Carbon Contracts for Difference (CCfD)) pre projekty využívajúce obnoviteľný alebo nízkouhlíkový vodík – by sa mohli zvážiť počas prechodného obdobia na podporu dekarbonizácie prostredníctvom vodíka, kde je to zásadné pre zachovanie konkurencieschopnosti koncových používateľov; konštatuje, že je potrebné zabezpečiť, aby kompenzácia zostala primeraná a aby sa zabránilo zdvojeniu dotácií na výrobu aj využívanie, vytváraniu umelých potrieb a neprimeranému narušeniu trhu; naliehavo žiada, aby sa urýchlene vypracovala pilotná schéma pre tzv. rozdielové zmluvy o uhlíku (CCfD), najmä pokiaľ ide o čistú oceľ; zdôrazňuje, že verejné obstarávanie udržateľných riešení, ako je zelená oceľ na výstavbu alebo obnovu, môže takisto prispieť k hmatateľnému a predvídateľnému dopytu; zdôrazňuje, že politiky zamerané na dopyt by mali byť v súlade s ostatnými politickými opatreniami a mali by podliehať dôkladnému posúdeniu vplyvu, aby sa zabránilo akýmkoľvek negatívnym vplyvom na energeticky náročné odvetvia, ktoré čelia medzinárodnej hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

40.

víta skutočnosť, že Komisia uvažuje o rôznych možnostiach stimulov na strane dopytu; súhlasí s Komisiou, že politiky zamerané na dopyt a jasné stimuly na uplatňovanie a využívanie vodíka v sektoroch koncových spotrebiteľov s cieľom vyvolať dopyt po vodíku – ako sú kvóty na využívanie obnoviteľného vodíka v obmedzenom počte konkrétnych odvetví – záruky Európskej investičnej banky na zníženie počiatočného rizika spoločných investícií, kým nebudú nákladovo konkurencieschopné, a finančné nástroje vrátane tzv. rozdielových zmlúv o uhlíku (Carbon Contracts for Difference (CCfD)) pre projekty využívajúce obnoviteľný alebo nízkouhlíkový vodík – by sa mohli zvážiť počas prechodného obdobia na podporu dekarbonizácie prostredníctvom vodíka, kde je to zásadné pre zachovanie konkurencieschopnosti koncových používateľov; konštatuje, že je potrebné zabezpečiť, aby kompenzácia zostala primeraná a aby sa zabránilo zdvojeniu dotácií na výrobu aj využívanie, vytváraniu umelých potrieb a neprimeranému narušeniu trhu; naliehavo žiada, aby sa urýchlene vypracovala pilotná schéma pre tzv. rozdielové zmluvy o uhlíku (CCfD), najmä pokiaľ ide o čistú oceľ; zdôrazňuje, že verejné obstarávanie udržateľných riešení, ako je zelená oceľ na výstavbu alebo obnovu, môže takisto prispieť k hmatateľnému a predvídateľnému dopytu; zdôrazňuje, že politiky zamerané na dopyt by mali byť v súlade s ostatnými politickými opatreniami a mali by podliehať dôkladnému posúdeniu vplyvu, aby sa zabránilo akýmkoľvek negatívnym vplyvom na energeticky náročné odvetvia, ktoré čelia medzinárodnej hospodárskej súťaži;

| 41. | poznamenáva, že v niektorých súčasných regulačných rámcoch existujú prekážky brániace používaniu vodíka; nabáda Komisiu a členské štáty, aby prispôsobili tieto regulačné rámce s cieľom stimulovať dopyt po vodíku a odstrániť prekážky, ako je právna neistota; |
| --- | --- |

41.

poznamenáva, že v niektorých súčasných regulačných rámcoch existujú prekážky brániace používaniu vodíka; nabáda Komisiu a členské štáty, aby prispôsobili tieto regulačné rámce s cieľom stimulovať dopyt po vodíku a odstrániť prekážky, ako je právna neistota;

| 42. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby v rámci aktualizácie a vykonávania novej priemyselnej stratégie pre Európu podporovala vedúce trhy pre technológie vodíka z obnoviteľných zdrojov a ich používanie na klimaticky neutrálnu výrobu, najmä v oceliarskom, cementárskom a chemickom priemysle; vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť uznať oceľ vyrábanú vodíkom z obnoviteľných zdrojov ako pozitívny príspevok k dosiahnutiu cieľov zníženia emisií CO2 pre celý vozový park; ďalej naliehavo vyzýva Komisiu, aby čoskoro predložila stratégiu EÚ pre čistú oceľ, ktorá by mala zahŕňať primerané zameranie na používanie vodíka z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

42.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby v rámci aktualizácie a vykonávania novej priemyselnej stratégie pre Európu podporovala vedúce trhy pre technológie vodíka z obnoviteľných zdrojov a ich používanie na klimaticky neutrálnu výrobu, najmä v oceliarskom, cementárskom a chemickom priemysle; vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť uznať oceľ vyrábanú vodíkom z obnoviteľných zdrojov ako pozitívny príspevok k dosiahnutiu cieľov zníženia emisií CO2

| 43. | pripomína, že štvrtina emisií CO2 v EÚ pochádza z dopravy, ktorá ako jediné odvetvie svoje emisie v porovnaní s východiskovým stavom z roku 1990 neznížila; zdôrazňuje potenciál vodíka ako jedného z nástrojov využívaných na znižovanie emisií CO2 v tých druhoch dopravy, kde je plná elektrifikácia ťažšia alebo zatiaľ nemožná; zdôrazňuje, že na podporu využívania vodíka v odvetví dopravy je potrebné zavedenie infraštruktúry na dopĺňanie paliva; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam revízie nariadenia o transeurópskej dopravnej sieti (TEN-T) (20) a smernice o infraštruktúre pre alternatívne palivá s cieľom zabezpečiť dostupnosť verejne prístupných vodíkových čerpacích staníc v celej EÚ zahrnutím konkrétnych cieľov na začlenenie vodíkovej infraštruktúry do dopravných systémov; víta zámer Komisie rozvíjať infraštruktúru na dopĺňanie vodíka v rámci stratégie udržateľnej a inteligentnej mobility a preskúmať smernicu o infraštruktúre pre alternatívne palivá; ďalej zdôrazňuje potrebu vytvoriť súčinnosť medzi stratégiami TEN-T, TEN-E a stratégiami pre alternatívne palivá, čo povedie k postupnému zavádzaniu vodíkových čerpacích staníc sprevádzaných základnými technickými požiadavkami a harmonizovanými normami založenými na posúdení rizika; |
| --- | --- |

43.

pripomína, že štvrtina emisií CO2

2

20

| 44. | zdôrazňuje, že vďaka svojim vlastnostiam je vodík vhodným pre nahradenie fosílnych palív a zníženie emisií skleníkových plynov v prípade určitých druhov dopravy; zdôrazňuje, že využívanie vodíka v čistej forme alebo ako syntetické palivo či biokerozín je kľúčovým faktorom náhrady fosílneho kerozínu v leteckej doprave; zdôrazňuje, že vodík sa v obmedzenom množstve už používa v odvetví dopravy, najmä v cestnej doprave, verejnej doprave a v špecifických segmentoch železničnej dopravy, najmä tam, kde elektrifikácia trate nie je ekonomicky uskutočniteľná; zdôrazňuje, že sú potrebné prísnejšie právne predpisy na stimulovanie používania palív s nulovými emisiami, ako aj iných čistých technológií vrátane vodíka z obnoviteľných zdrojov, a po ich úplnom sprístupnení možno začať ich používať v ťažkých úžitkových vozidlách a v leteckej a námornej doprave; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje, že vďaka svojim vlastnostiam je vodík vhodným pre nahradenie fosílnych palív a zníženie emisií skleníkových plynov v prípade určitých druhov dopravy; zdôrazňuje, že využívanie vodíka v čistej forme alebo ako syntetické palivo či biokerozín je kľúčovým faktorom náhrady fosílneho kerozínu v leteckej doprave; zdôrazňuje, že vodík sa v obmedzenom množstve už používa v odvetví dopravy, najmä v cestnej doprave, verejnej doprave a v špecifických segmentoch železničnej dopravy, najmä tam, kde elektrifikácia trate nie je ekonomicky uskutočniteľná; zdôrazňuje, že sú potrebné prísnejšie právne predpisy na stimulovanie používania palív s nulovými emisiami, ako aj iných čistých technológií vrátane vodíka z obnoviteľných zdrojov, a po ich úplnom sprístupnení možno začať ich používať v ťažkých úžitkových vozidlách a v leteckej a námornej doprave;

| 45. | vyzýva Komisiu, aby zvýšila výskum a investície v rámci stratégie udržateľnej a inteligentnej mobility a posúdila, či je potrebné revidovať smernicu o energii z obnoviteľných zdrojov s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky riešenia v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v doprave; |
| --- | --- |

45.

vyzýva Komisiu, aby zvýšila výskum a investície v rámci stratégie udržateľnej a inteligentnej mobility a posúdila, či je potrebné revidovať smernicu o energii z obnoviteľných zdrojov s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky riešenia v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v doprave;

Výskum, vývoj, inovácie a financovanie

Výskum, vývoj, inovácie a financovanie

| 46. | zdôrazňuje význam výskumu, vývoja a inovácií v celom hodnotovom reťazci a vykonávania demonštračných projektov v priemyselnom meradle vrátane pilotných projektov a ich uvádzania na trh pri zabezpečovaní konkurencieschopnosti a cenovej dostupnosti obnoviteľného vodíka a pri dokončovaní integrácie energetického systému pri súčasnom zabezpečení geografickej vyváženosti s osobitným zameraním na regióny s vysokými emisiami uhlíka; vyzýva Komisiu, aby podnecovala úsilie v oblasti výskumu a inovácií zamerané na realizáciu rozsiahlych projektov s veľkým vplyvom s cieľom zabezpečiť transfer technológií v rámci celého hodnotového reťazca vodíka; v tejto súvislosti víta spustenie laboratórií mobility v európskych mestách na podporu experimentov v oblasti udržateľnej verejnej dopravy založených na využívaní alternatívnych palív a nabáda na začlenenie vodíka ako jedného z palív, ktoré sa majú použiť na uskutočňovanie týchto experimentov; |
| --- | --- |

46.

zdôrazňuje význam výskumu, vývoja a inovácií v celom hodnotovom reťazci a vykonávania demonštračných projektov v priemyselnom meradle vrátane pilotných projektov a ich uvádzania na trh pri zabezpečovaní konkurencieschopnosti a cenovej dostupnosti obnoviteľného vodíka a pri dokončovaní integrácie energetického systému pri súčasnom zabezpečení geografickej vyváženosti s osobitným zameraním na regióny s vysokými emisiami uhlíka; vyzýva Komisiu, aby podnecovala úsilie v oblasti výskumu a inovácií zamerané na realizáciu rozsiahlych projektov s veľkým vplyvom s cieľom zabezpečiť transfer technológií v rámci celého hodnotového reťazca vodíka; v tejto súvislosti víta spustenie laboratórií mobility v európskych mestách na podporu experimentov v oblasti udržateľnej verejnej dopravy založených na využívaní alternatívnych palív a nabáda na začlenenie vodíka ako jedného z palív, ktoré sa majú použiť na uskutočňovanie týchto experimentov;

| 47. | zdôrazňuje, že je potrebné investovať značné finančné prostriedky do rozvoja a zvýšenia výrobnej kapacity vodíka z obnoviteľných zdrojov, zvýšiť jeho konkurencieschopnosť a podporiť vodíkové riešenia, ktoré sú často v počiatočných fázach vývoja, čo by si vyžadovalo aj zníženie rizika investícií do vodíka z obnoviteľných zdrojov, napríklad prostredníctvom tzv. rozdielovej zmluvy o uhlíku (CfD); zdôrazňuje, že programy a finančné nástroje EÚ, ako je napríklad nástroj na podporu obnovy a odolnosti, Horizont Európa, Nástroj na prepájanie Európy, InvestEU vrátane nového strategického investičného okna EÚ, Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond, Fond na spravodlivú transformáciu a inovačný fond ETS, zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore súdržného rozvoja vodíkového hospodárstva v celej EÚ; okrem toho zdôrazňuje dôležitú úlohu miestnych a regionálnych verejno-súkromných partnerstiev pri podporovaní rozvoja a využívania vodíka; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že je potrebné investovať značné finančné prostriedky do rozvoja a zvýšenia výrobnej kapacity vodíka z obnoviteľných zdrojov, zvýšiť jeho konkurencieschopnosť a podporiť vodíkové riešenia, ktoré sú často v počiatočných fázach vývoja, čo by si vyžadovalo aj zníženie rizika investícií do vodíka z obnoviteľných zdrojov, napríklad prostredníctvom tzv. rozdielovej zmluvy o uhlíku (CfD); zdôrazňuje, že programy a finančné nástroje EÚ, ako je napríklad nástroj na podporu obnovy a odolnosti, Horizont Európa, Nástroj na prepájanie Európy, InvestEU vrátane nového strategického investičného okna EÚ, Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond, Fond na spravodlivú transformáciu a inovačný fond ETS, zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore súdržného rozvoja vodíkového hospodárstva v celej EÚ; okrem toho zdôrazňuje dôležitú úlohu miestnych a regionálnych verejno-súkromných partnerstiev pri podporovaní rozvoja a využívania vodíka;

| 48. | zdôrazňuje potrebu zabezpečiť súčinnosť medzi všetkými dostupnými investičnými fondmi, programami a finančnými nástrojmi s cieľom zabezpečiť spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom v záujme investície do širokej škály projektov; so znepokojením berie na vedomie pokles investícií do výskumu a inovácií v oblasti technológií čistej energie, ako sa uvádza v správe o stave energetickej únie za rok 2020; |
| --- | --- |

48.

zdôrazňuje potrebu zabezpečiť súčinnosť medzi všetkými dostupnými investičnými fondmi, programami a finančnými nástrojmi s cieľom zabezpečiť spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom v záujme investície do širokej škály projektov; so znepokojením berie na vedomie pokles investícií do výskumu a inovácií v oblasti technológií čistej energie, ako sa uvádza v správe o stave energetickej únie za rok 2020;

| 49. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala koordinovanú stratégiu investovania do energie z obnoviteľných zdrojov a vodíka v súlade s vnútroštátnymi stratégiami v oblasti výskumu a inovácií a zohľadnila rôzne východiskové pozície členských štátov; |
| --- | --- |

49.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala koordinovanú stratégiu investovania do energie z obnoviteľných zdrojov a vodíka v súlade s vnútroštátnymi stratégiami v oblasti výskumu a inovácií a zohľadnila rôzne východiskové pozície členských štátov;

| 50. | vyzýva Komisiu, aby kládla dôraz na významnú úlohu MSP v tejto stratégii; zdôrazňuje, že je potrebné začleniť regulačné záruky a zabezpečiť prístup k finančným a inovačným aktívam, ako sú inkubátory a spoločné výskumné projekty, pre start-upy a MSP, aby sa mohli uchytiť vo vodíkovom priemysle; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila rovnaký prístup na trh a uľahčenie vstupu na trh pre takéto podniky a podporila ich účasť, napr. ich proaktívnym pozývaním do diskusií za okrúhlym stolom a ich začlenením do verejných konzultácií; vyzýva Komisiu, aby odhadla potreby MSP a náklady na dekarbonizáciu ich výrobných procesov a dodávok energie prostredníctvom vodíka a aby monitorovala ich pokrok pomocou vhodného súboru kľúčových ukazovateľov výkonnosti s cieľom prispieť k tvorbe politiky založenej na dôkazoch; |
| --- | --- |

50.

vyzýva Komisiu, aby kládla dôraz na významnú úlohu MSP v tejto stratégii; zdôrazňuje, že je potrebné začleniť regulačné záruky a zabezpečiť prístup k finančným a inovačným aktívam, ako sú inkubátory a spoločné výskumné projekty, pre start-upy a MSP, aby sa mohli uchytiť vo vodíkovom priemysle; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila rovnaký prístup na trh a uľahčenie vstupu na trh pre takéto podniky a podporila ich účasť, napr. ich proaktívnym pozývaním do diskusií za okrúhlym stolom a ich začlenením do verejných konzultácií; vyzýva Komisiu, aby odhadla potreby MSP a náklady na dekarbonizáciu ich výrobných procesov a dodávok energie prostredníctvom vodíka a aby monitorovala ich pokrok pomocou vhodného súboru kľúčových ukazovateľov výkonnosti s cieľom prispieť k tvorbe politiky založenej na dôkazoch;

| 51. | zdôrazňuje, že EÚ je lídrom vo výrobe elektrolyzérov a túto konkurenčnú výhodu si musí zachovať a prehĺbiť; domnieva sa, že úsilie EÚ v oblasti výskumu a vývoja by sa malo zamerať na širokú škálu potenciálnych nových obnoviteľných zdrojov vodíka a technológií, ako je vodík z fotosyntézy, rias alebo elektrolyzérov s morskou vodou, s cieľom zvýšiť úroveň technologickej pripravenosti; |
| --- | --- |

51.

zdôrazňuje, že EÚ je lídrom vo výrobe elektrolyzérov a túto konkurenčnú výhodu si musí zachovať a prehĺbiť; domnieva sa, že úsilie EÚ v oblasti výskumu a vývoja by sa malo zamerať na širokú škálu potenciálnych nových obnoviteľných zdrojov vodíka a technológií, ako je vodík z fotosyntézy, rias alebo elektrolyzérov s morskou vodou, s cieľom zvýšiť úroveň technologickej pripravenosti;

| 52. | víta Európsku alianciu pre čistý vodík (ďalej len „aliancia“), iné iniciatívy a združenia v oblasti obnoviteľného vodíka, európske fórum pre vodík a dôležité projekty spoločného európskeho záujmu, ktoré sú dôležitým prostriedkom na zvýšenie investícií do vodíka z obnoviteľných zdrojov; nabáda členské štáty, Komisiu a hospodárske subjekty, aby urýchlene uvoľnili potenciál dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu s cieľom podporiť projekty s významom pre vodíkové hospodárstvo EÚ; požaduje pragmatický prístup na uľahčenie schvaľovania týchto projektov; víta tiež plán Komisie zrevidovať usmernenia o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na uľahčenie výroby vodíka a jeho rýchle preniknutie na trh; |
| --- | --- |

52.

víta Európsku alianciu pre čistý vodík (ďalej len „aliancia“), iné iniciatívy a združenia v oblasti obnoviteľného vodíka, európske fórum pre vodík a dôležité projekty spoločného európskeho záujmu, ktoré sú dôležitým prostriedkom na zvýšenie investícií do vodíka z obnoviteľných zdrojov; nabáda členské štáty, Komisiu a hospodárske subjekty, aby urýchlene uvoľnili potenciál dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu s cieľom podporiť projekty s významom pre vodíkové hospodárstvo EÚ; požaduje pragmatický prístup na uľahčenie schvaľovania týchto projektov; víta tiež plán Komisie zrevidovať usmernenia o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na uľahčenie výroby vodíka a jeho rýchle preniknutie na trh;

| 53. | nabáda alianciu, aby v spolupráci so spoločným podnikom pre palivové články a vodík predložila investičný program a databázu projektov, ktoré môžu zabezpečiť čo najskoršie splnenie cieľov v oblasti vodíka; zdôrazňuje, že aliancia by sa mala zamerať na rozvoj vodíka z obnoviteľných zdrojov a jasne sa zaviazať k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a 2050; zdôrazňuje, že aliancia by mala zabezpečiť aj vyvážené zastúpenie všetkých príslušných zainteresovaných strán EÚ vrátane výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov, vedcov, nezávislých odborníkov, think tankov, environmentálnych mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov; zdôrazňuje, že rozhodovací proces aliancie by sa mal zlepšiť, pokiaľ ide o transparentnosť a inkluzívnosť, a že tento proces by mala viesť Komisia a mal by ho podporovať nezávislý orgán zložený z vedeckých odborníkov a jeho cieľom by malo byť vymedzenie prechodových ciest a poskytnutie usmernenia pre potreby vodíka; konštatuje súčasné oneskorenia vo vykonávaní činností aliancie a žiada Komisiu, aby proces urýchlila; |
| --- | --- |

53.

nabáda alianciu, aby v spolupráci so spoločným podnikom pre palivové články a vodík predložila investičný program a databázu projektov, ktoré môžu zabezpečiť čo najskoršie splnenie cieľov v oblasti vodíka; zdôrazňuje, že aliancia by sa mala zamerať na rozvoj vodíka z obnoviteľných zdrojov a jasne sa zaviazať k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a 2050; zdôrazňuje, že aliancia by mala zabezpečiť aj vyvážené zastúpenie všetkých príslušných zainteresovaných strán EÚ vrátane výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov, vedcov, nezávislých odborníkov, think tankov, environmentálnych mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov; zdôrazňuje, že rozhodovací proces aliancie by sa mal zlepšiť, pokiaľ ide o transparentnosť a inkluzívnosť, a že tento proces by mala viesť Komisia a mal by ho podporovať nezávislý orgán zložený z vedeckých odborníkov a jeho cieľom by malo byť vymedzenie prechodových ciest a poskytnutie usmernenia pre potreby vodíka; konštatuje súčasné oneskorenia vo vykonávaní činností aliancie a žiada Komisiu, aby proces urýchlila;

| 54. | víta obnovenie spoločného podniku pre palivové články a vodík v rámci programu Horizont Európa; zdôrazňuje význam jeho práce a žiada Komisiu, aby ho využila ako kompetenčné centrum vodíka a poskytla mu dostatočné finančné zdroje na to, aby mohol plniť svoju úlohu pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody; zdôrazňuje, že by mal podporovať výskumné a rozvojové činnosti v celom hodnotovom reťazci s cieľom zabezpečiť nákladovo efektívne využívanie financovania vodíka a lepšiu koordináciu; zdôrazňuje, že by sa tým mala dosiahnuť súčinnosť so spoločnými podnikmi v odvetví dopravy s cieľom podporiť primeranú integráciu vodíkových technológií a dopravných infraštruktúr a služieb; vyzýva Komisiu, aby využila skúsenosti získané prostredníctvom spoločného podniku pre palivové články a vodík a stimulovala ďalší výskum v oblasti technológií palivových článkov a vodíkovej energie; |
| --- | --- |

54.

víta obnovenie spoločného podniku pre palivové články a vodík v rámci programu Horizont Európa; zdôrazňuje význam jeho práce a žiada Komisiu, aby ho využila ako kompetenčné centrum vodíka a poskytla mu dostatočné finančné zdroje na to, aby mohol plniť svoju úlohu pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody; zdôrazňuje, že by mal podporovať výskumné a rozvojové činnosti v celom hodnotovom reťazci s cieľom zabezpečiť nákladovo efektívne využívanie financovania vodíka a lepšiu koordináciu; zdôrazňuje, že by sa tým mala dosiahnuť súčinnosť so spoločnými podnikmi v odvetví dopravy s cieľom podporiť primeranú integráciu vodíkových technológií a dopravných infraštruktúr a služieb; vyzýva Komisiu, aby využila skúsenosti získané prostredníctvom spoločného podniku pre palivové články a vodík a stimulovala ďalší výskum v oblasti technológií palivových článkov a vodíkovej energie;

| 55. | žiada Komisiu, aby posúdila možné začlenenie zavádzanie vodíka do všeobecných cieľov Partnerstva pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), a to v súlade s prioritami programu Horizont Európa, s cieľom posilniť výskumné a inovačné kapacity a rozvíjať znalosti a spoločné inovačné riešenia v celom stredozemskom regióne; |
| --- | --- |

55.

žiada Komisiu, aby posúdila možné začlenenie zavádzanie vodíka do všeobecných cieľov Partnerstva pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), a to v súlade s prioritami programu Horizont Európa, s cieľom posilniť výskumné a inovačné kapacity a rozvíjať znalosti a spoločné inovačné riešenia v celom stredozemskom regióne;

Medzinárodná spolupráca v oblasti vodíka

Medzinárodná spolupráca v oblasti vodíka

| 56. | zdôrazňuje, že vedúca úloha Európy vo výrobe technológií vodíka predstavuje príležitosť na podporu vedúceho postavenia priemyslu a inovácií EÚ na celosvetovej úrovni pri súčasnom posilnení úlohy EÚ ako globálneho lídra v oblasti klímy; zdôrazňuje, že prioritou by malo byť budovanie dodávateľského reťazca vodíka v EÚ s cieľom podporiť výhody prvého hráča, priemyselnú konkurencieschopnosť a bezpečnosť dodávok energie; v tejto súvislosti zdôrazňuje cieľ zvýšiť domácu výrobu vodíka, pričom uznáva, že členské štáty môžu v súlade so svojimi potrebami preskúmať aj možnosť dovozu energie, vodíka a polotovarov vodíka zo susedných regiónov a krajín mimo EÚ s cieľom uspokojiť rastúci domáci dopyt po vodíku; |
| --- | --- |

56.

zdôrazňuje, že vedúca úloha Európy vo výrobe technológií vodíka predstavuje príležitosť na podporu vedúceho postavenia priemyslu a inovácií EÚ na celosvetovej úrovni pri súčasnom posilnení úlohy EÚ ako globálneho lídra v oblasti klímy; zdôrazňuje, že prioritou by malo byť budovanie dodávateľského reťazca vodíka v EÚ s cieľom podporiť výhody prvého hráča, priemyselnú konkurencieschopnosť a bezpečnosť dodávok energie; v tejto súvislosti zdôrazňuje cieľ zvýšiť domácu výrobu vodíka, pričom uznáva, že členské štáty môžu v súlade so svojimi potrebami preskúmať aj možnosť dovozu energie, vodíka a polotovarov vodíka zo susedných regiónov a krajín mimo EÚ s cieľom uspokojiť rastúci domáci dopyt po vodíku;

| 57. | vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby sa zapojili do otvoreného a konštruktívneho dialógu s cieľom nadviazať vzájomne prospešnú spoluprácu a partnerstvá so susednými regiónmi, ako sú severná Afrika, Blízky východ a krajiny Východného partnerstva, a pritom chrániť strategické záujmy EÚ a energetickú bezpečnosť EÚ a jej partnerov; zdôrazňuje, že táto spolupráca by bola prospešná pre vytváranie trhov s čistými a novými technológiami prostredníctvom prenosu poznatkov, pre posilnenie prechodu na energiu z obnoviteľných zdrojov a dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že je potrebné zabrániť premiestňovaniu vplyvov na životné prostredie vrátane emisií skleníkových plynov a akémukoľvek oneskoreniu dekarbonizácie elektrickej siete v krajinách mimo EÚ; |
| --- | --- |

57.

vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby sa zapojili do otvoreného a konštruktívneho dialógu s cieľom nadviazať vzájomne prospešnú spoluprácu a partnerstvá so susednými regiónmi, ako sú severná Afrika, Blízky východ a krajiny Východného partnerstva, a pritom chrániť strategické záujmy EÚ a energetickú bezpečnosť EÚ a jej partnerov; zdôrazňuje, že táto spolupráca by bola prospešná pre vytváranie trhov s čistými a novými technológiami prostredníctvom prenosu poznatkov, pre posilnenie prechodu na energiu z obnoviteľných zdrojov a dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že je potrebné zabrániť premiestňovaniu vplyvov na životné prostredie vrátane emisií skleníkových plynov a akémukoľvek oneskoreniu dekarbonizácie elektrickej siete v krajinách mimo EÚ;

| 58. | zdôrazňuje, že medzinárodná spolupráca v oblasti vodíka s krajinami mimo EÚ, najmä so Spojeným kráľovstvom, Európskym hospodárskym priestorom, Energetickým spoločenstvom a USA, založená na základe vzájomne dodržiavaných pravidiel a zásad, ako je prístup tretích strán, oddelenie vlastníctva, transparentnosť a nediskriminačné tarify, by sa mala ďalej rozvíjať s cieľom posilniť vnútorný trh a energetickú bezpečnosť; zdôrazňuje, že by sa malo zabrániť spolupráci s krajinami mimo EÚ, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia EÚ, ako sú hospodárske sankcie, a s tými, ktoré nezaručujú dodržiavanie bezpečnostných, environmentálnych noriem a požiadaviek transparentnosti, alebo ak by táto spolupráca ohrozila bezpečnosť EÚ a členských štátov; |
| --- | --- |

58.

zdôrazňuje, že medzinárodná spolupráca v oblasti vodíka s krajinami mimo EÚ, najmä so Spojeným kráľovstvom, Európskym hospodárskym priestorom, Energetickým spoločenstvom a USA, založená na základe vzájomne dodržiavaných pravidiel a zásad, ako je prístup tretích strán, oddelenie vlastníctva, transparentnosť a nediskriminačné tarify, by sa mala ďalej rozvíjať s cieľom posilniť vnútorný trh a energetickú bezpečnosť; zdôrazňuje, že by sa malo zabrániť spolupráci s krajinami mimo EÚ, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia EÚ, ako sú hospodárske sankcie, a s tými, ktoré nezaručujú dodržiavanie bezpečnostných, environmentálnych noriem a požiadaviek transparentnosti, alebo ak by táto spolupráca ohrozila bezpečnosť EÚ a členských štátov;

| 59. | zdôrazňuje, že EÚ by mala presadzovať svoje normy v oblasti vodíka a kritériá udržateľnosti na medzinárodnej úrovni; v tejto súvislosti požaduje, aby sa vypracovali medzinárodné normy a stanovili spoločné vymedzenia a metodiky na definovanie celkových emisií z každej jednotky vyrobeného vodíka, ako aj medzinárodné kritériá udržateľnosti, ktoré sú nutným predpokladom akéhokoľvek dovozu vodíka a dovozu polotovarov z vodíka; zdôrazňuje, že s cieľom zabrániť akémukoľvek úniku uhlíka by sa všetok dovoz vodíka mal certifikovať rovnako ako vodík vyrábaný v EÚ vrátane výroby a prepravy a mal by byť v súlade s budúcim mechanizmom kompenzácie uhlíka na hraniciach Európskej únie; vyzýva tiež Komisiu a členské štáty, aby investovali do potrebnej infraštruktúry a transformácie existujúcej infraštruktúry v prístavoch a do cezhraničných prepojení na dovoz vodíka z obnoviteľných zdrojov; nabáda Komisiu, aby podporovala úlohu eura ako referenčnej meny v medzinárodnom obchode s vodíkom; |
| --- | --- |

59.

zdôrazňuje, že EÚ by mala presadzovať svoje normy v oblasti vodíka a kritériá udržateľnosti na medzinárodnej úrovni; v tejto súvislosti požaduje, aby sa vypracovali medzinárodné normy a stanovili spoločné vymedzenia a metodiky na definovanie celkových emisií z každej jednotky vyrobeného vodíka, ako aj medzinárodné kritériá udržateľnosti, ktoré sú nutným predpokladom akéhokoľvek dovozu vodíka a dovozu polotovarov z vodíka; zdôrazňuje, že s cieľom zabrániť akémukoľvek úniku uhlíka by sa všetok dovoz vodíka mal certifikovať rovnako ako vodík vyrábaný v EÚ vrátane výroby a prepravy a mal by byť v súlade s budúcim mechanizmom kompenzácie uhlíka na hraniciach Európskej únie; vyzýva tiež Komisiu a členské štáty, aby investovali do potrebnej infraštruktúry a transformácie existujúcej infraštruktúry v prístavoch a do cezhraničných prepojení na dovoz vodíka z obnoviteľných zdrojov; nabáda Komisiu, aby podporovala úlohu eura ako referenčnej meny v medzinárodnom obchode s vodíkom;

| 60. | domnieva sa, že vodík by sa mal stať súčasťou medzinárodnej spolupráce EÚ, okrem iného v rámci práce Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (IRENA), spolupráce v oblasti výskumu, diplomacie v oblasti klímy a energetiky a európskej susedskej politiky; |
| --- | --- |

60.

domnieva sa, že vodík by sa mal stať súčasťou medzinárodnej spolupráce EÚ, okrem iného v rámci práce Medzinárodnej agentúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov (IRENA), spolupráce v oblasti výskumu, diplomacie v oblasti klímy a energetiky a európskej susedskej politiky;

Úloha vodíka v integrovanom energetickom systéme

Úloha vodíka v integrovanom energetickom systéme

| 61. | zdôrazňuje potrebu integrovaného energetického systému, aby sa najneskôr do roku 2050 dosiahla klimatická neutralita a aby sa dosiahli ciele Parížskej dohody; v tejto súvislosti víta začlenenie vodíka do stratégie Komisie pre integráciu energetického systému; domnieva sa, že integrácia energetických odvetví a nosičov, ako aj koherentné plánovanie elektrických, tepelných, plynových a vodíkových sietí je prínosom pre udržateľnosť, transformáciu energetiky a dobre fungujúci trh s vodíkom a energiou; domnieva sa, že je potrebné klásť väčší dôraz na inovatívne projekty spájajúce výrobu a zhodnocovanie elektrickej energie, vodíka a tepla; |
| --- | --- |

61.

zdôrazňuje potrebu integrovaného energetického systému, aby sa najneskôr do roku 2050 dosiahla klimatická neutralita a aby sa dosiahli ciele Parížskej dohody; v tejto súvislosti víta začlenenie vodíka do stratégie Komisie pre integráciu energetického systému; domnieva sa, že integrácia energetických odvetví a nosičov, ako aj koherentné plánovanie elektrických, tepelných, plynových a vodíkových sietí je prínosom pre udržateľnosť, transformáciu energetiky a dobre fungujúci trh s vodíkom a energiou; domnieva sa, že je potrebné klásť väčší dôraz na inovatívne projekty spájajúce výrobu a zhodnocovanie elektrickej energie, vodíka a tepla;

| 62. | poznamenáva, že rozvoj vodíkového hospodárstva môže prispieť k zníženiu nerovnováhy energetického systému ako celku; opätovne pripomína, že vodík môže zohrávať úlohu z hľadiska uskladňovania energie na vyváženie nestálej ponuky a dopytu po energii z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje preto, že sa musí naplánovať rozvoj infraštruktúry na prepravu a skladovanie vodíka, pričom treba predvídať potrebu rozvoja zariadení na výrobu energie s cieľom zabezpečiť technickú a hospodársku optimalizáciu; |
| --- | --- |

62.

poznamenáva, že rozvoj vodíkového hospodárstva môže prispieť k zníženiu nerovnováhy energetického systému ako celku; opätovne pripomína, že vodík môže zohrávať úlohu z hľadiska uskladňovania energie na vyváženie nestálej ponuky a dopytu po energii z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje preto, že sa musí naplánovať rozvoj infraštruktúry na prepravu a skladovanie vodíka, pričom treba predvídať potrebu rozvoja zariadení na výrobu energie s cieľom zabezpečiť technickú a hospodársku optimalizáciu;

| 63. | zdôrazňuje, že je potrebná ambiciózna a správne načasovaná stratégia uskladňovania energie prostredníctvom vodíka v inovačných priemyselných riešeniach a riešeniach pre mobilitu; konštatuje však, že využívanie vodíka na uskladňovanie energie ešte nie je konkurencieschopné z dôvodu vysokých výrobných nákladov a že straty energie spojené s ukladaním energie prostredníctvom vodíka sa v súčasnosti odhadujú na približne 60 % počas tzv. spiatočnej cesty; preto opätovne zdôrazňuje potrebu znížiť náklady na výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov a podporiť rovnaké podmienky pre riešenia v oblasti flexibility a vyvažovania v celom energetickom systéme; nabáda preto Komisiu, aby analyzovala možnosti a kapacity na skladovanie vodíka; konštatuje, že skladovanie vodíka môže podliehať protichodným regulačným režimom, najmä režimom skladovania plynu a elektriny, a preto zdôrazňuje potrebu objasniť tento aspekt v príslušných právnych predpisoch; |
| --- | --- |

63.

zdôrazňuje, že je potrebná ambiciózna a správne načasovaná stratégia uskladňovania energie prostredníctvom vodíka v inovačných priemyselných riešeniach a riešeniach pre mobilitu; konštatuje však, že využívanie vodíka na uskladňovanie energie ešte nie je konkurencieschopné z dôvodu vysokých výrobných nákladov a že straty energie spojené s ukladaním energie prostredníctvom vodíka sa v súčasnosti odhadujú na približne 60 % počas tzv. spiatočnej cesty; preto opätovne zdôrazňuje potrebu znížiť náklady na výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov a podporiť rovnaké podmienky pre riešenia v oblasti flexibility a vyvažovania v celom energetickom systéme; nabáda preto Komisiu, aby analyzovala možnosti a kapacity na skladovanie vodíka; konštatuje, že skladovanie vodíka môže podliehať protichodným regulačným režimom, najmä režimom skladovania plynu a elektriny, a preto zdôrazňuje potrebu objasniť tento aspekt v príslušných právnych predpisoch;

o

o o

| 64. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie všetkým inštitúciám EÚ a členským štátom. |
| --- | --- |

64.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie všetkým inštitúciám EÚ a členským štátom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 324, 1.10.2020, s. 41.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 169, 7.6.2014, s. 108.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32.

8

(9)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0198.

9

(10)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0199.

10

(11)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

11

(12)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0078.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 116.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 345, 16.10.2020, s. 80.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 463, 21.12.2018, s. 10.

15

(16)  Podľa Komisie „čistý vodík“ je vodík vyrábaný elektrolýzou vody, pričom sa využíva elektrina z obnoviteľných zdrojov. Môže sa vyrábať aj reformovaním bioplynu alebo biochemickou premenou biomasy, ak proces spĺňa požiadavky udržateľnosti.

16

(17)  Podľa Komisie „nízkouhlíkový vodík“ zahŕňa vodík z fosílnych palív so zachytávaním uhlíka a vodík vyrábaný pomocou elektriny s výrazne zníženými emisiami skleníkových plynov počas celého životného cyklu v porovnaní s existujúcimi metódami výroby vodíka.

17

(18)  Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

19

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 z 11. decembra 2013 o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete a o zrušení rozhodnutia č. 661/2010/EÚ (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 1).

20

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/70

---

P9_TA(2021)0242

Ochrana ľudských práv a vonkajšia migračná politika EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o ochrane ľudských práv a vonkajšej migračnej politike EÚ (2020/2116(INI))

(2022/C 15/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, a najmä na jej články 13 a 14, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, a najmä na jej články 13 a 14,

| — | so zreteľom na Dohovor o právnom postavení utečencov z roku 1951 a na dodatkový protokol k nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o právnom postavení utečencov z roku 1951 a na dodatkový protokol k nemu,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966 a na Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach z roku 1966 a dodatkové protokoly k nim, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966 a na Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach z roku 1966 a dodatkové protokoly k nim,

| — | so zreteľom na Medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie z roku 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie z roku 1966,

| — | so zreteľom na Dohovor proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1984, a najmä na jeho článok 3, a na dodatkový protokol k nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1984, a najmä na jeho článok 3, a na dodatkový protokol k nemu,

| — | so zreteľom na Dohovor o právach dieťaťa z roku 1989 a na dodatkové protokoly k nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o právach dieťaťa z roku 1989 a na dodatkové protokoly k nemu,

| — | so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín z roku 1990, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín z roku 1990,

| — | so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím,

| — | so zreteľom na Palermské protokoly OSN o obchodovaní s ľuďmi a prevádzaní migrantov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Palermské protokoly OSN o obchodovaní s ľuďmi a prevádzaní migrantov,

| — | so zreteľom na Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu,

| — | so zreteľom na správu generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov z 3. augusta 2015 o podpore a ochrane ľudských práv vrátane spôsobov a prostriedkov na podporu ľudských práv migrantov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov z 3. augusta 2015 o podpore a ochrane ľudských práv vrátane spôsobov a prostriedkov na podporu ľudských práv migrantov,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 71/1 z 19. septembra 2016 o newyorskom vyhlásení pre utečencov a migrantov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 71/1 z 19. septembra 2016 o newyorskom vyhlásení pre utečencov a migrantov,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 72/179 z 19. decembra 2017 o ochrane migrantov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 72/179 z 19. decembra 2017 o ochrane migrantov,

| — | so zreteľom na prácu rôznych medzinárodných mechanizmov v oblasti ľudských práv vrátane správ osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov, najmä na jeho nadviazanie na regionálnu štúdiu o riadení vonkajších hraníc Európskej únie a jej vplyve na ľudské práva migrantov z 8. mája 2015, a správu o slobode združovania migrantov z mája 2020, a ďalších osobitných spravodajcov, všeobecné pravidelné preskúmanie a prácu iných zmluvných orgánov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prácu rôznych medzinárodných mechanizmov v oblasti ľudských práv vrátane správ osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov, najmä na jeho nadviazanie na regionálnu štúdiu o riadení vonkajších hraníc Európskej únie a jej vplyve na ľudské práva migrantov z 8. mája 2015, a správu o slobode združovania migrantov z mája 2020, a ďalších osobitných spravodajcov, všeobecné pravidelné preskúmanie a prácu iných zmluvných orgánov,

| — | so zreteľom na činnosť a správy Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) vrátane odporúčaných zásad a usmernení o ľudských právach na medzinárodných hraniciach a správy o situácii migrantov vo fáze tranzitu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na činnosť a správy Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) vrátane odporúčaných zásad a usmernení o ľudských právach na medzinárodných hraniciach a správy o situácii migrantov vo fáze tranzitu,

| — | so zreteľom na globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii a globálny pakt o utečencoch, ktorý Valné zhromaždenie OSN prijalo v roku 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii a globálny pakt o utečencoch, ktorý Valné zhromaždenie OSN prijalo v roku 2018,

| — | so zreteľom na spoločné usmernenie Výboru OSN pre ochranu práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín a osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov z 26. mája 2020 o vplyve pandémie COVID-19 na ľudské práva migrantov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné usmernenie Výboru OSN pre ochranu práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín a osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov z 26. mája 2020 o vplyve pandémie COVID-19 na ľudské práva migrantov,

| — | so zreteľom na zásady dôstojnej migrácie z Dháky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zásady dôstojnej migrácie z Dháky,

| — | so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ),

| — | so zreteľom na články 79 a 80 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 79 a 80 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 656/2014 z 15. mája 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá dozoru nad vonkajšími morskými hranicami v kontexte operačnej spolupráce koordinovanej Európskou agentúrou pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 656/2014 z 15. mája 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá dozoru nad vonkajšími morskými hranicami v kontexte operačnej spolupráce koordinovanej Európskou agentúrou pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (1),

| — | so zreteľom na relevantné správy Agentúry Európskej únie pre základné práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na relevantné správy Agentúry Európskej únie pre základné práva,

| — | so zreteľom na nový pakt o migrácii a azyle, ktorý navrhla Komisia 23. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nový pakt o migrácii a azyle, ktorý navrhla Komisia 23. septembra 2020,

| — | so zreteľom na závery Rady o akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 a pripojený akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024, ktorý schválila Rada 17. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 a pripojený akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024, ktorý schválila Rada 17. novembra 2020,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 25. marca 2020 s názvom Akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 25. marca 2020 s názvom Akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 (JOIN(2020)0005),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. novembra 2011 o globálnom prístupe k migrácii a mobilite (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. novembra 2011 o globálnom prístupe k migrácii a mobilite (COM(2011)0743),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. júna 2016 o vytvorení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. júna 2016 o vytvorení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy (COM(2016)0385),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 30. apríla 2014 o prístupe k rozvojovej spolupráci EÚ založenom na právach, v ktorom sú zahrnuté všetky ľudské práva (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 30. apríla 2014 o prístupe k rozvojovej spolupráci EÚ založenom na právach, v ktorom sú zahrnuté všetky ľudské práva (SWD(2014)0152),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. septembra 2020 o novom pakte o migrácii a azyle (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. septembra 2020 o novom pakte o migrácii a azyle (COM(2020)0609),

| — | so zreteľom na Maltské vyhlásenie členov Európskej rady o vonkajších aspektoch migrácie: riešenie problému trasy cez centrálne Stredozemie z 3. februára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Maltské vyhlásenie členov Európskej rady o vonkajších aspektoch migrácie: riešenie problému trasy cez centrálne Stredozemie z 3. februára 2017,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade z 25. novembra 2020 o akčnom pláne pre rodovú rovnosť III: ambiciózna vízia rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien vo vonkajšej činnosti EÚ (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade z 25. novembra 2020 o akčnom pláne pre rodovú rovnosť III: ambiciózna vízia rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien vo vonkajšej činnosti EÚ (SWD(2020)0284),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade z 9. marca 2020 s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade z 9. marca 2020 s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004),

| — | so zreteľom na dohodu o spoločnom napredovaní v otázkach migrácie medzi Afganistanom a EÚ, ktorá bola podpísaná 3. októbra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu o spoločnom napredovaní v otázkach migrácie medzi Afganistanom a EÚ, ktorá bola podpísaná 3. októbra 2016,

| — | so zreteľom na vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca 2016,

| — | so zreteľom na ďalšie neformálne dohody, najmä s Gambiou (osvedčené postupy v oblasti identifikácie a návratu, ktoré nadobudli platnosť 16. novembra 2018), Bangladéšom (štandardné operačné postupy dohodnuté v septembri 2017), Etiópiou (postupy prijímania dohodnuté 5. februára 2018), Guineou (osvedčené postupy platné od júla 2017) a Pobrežím Slonoviny (osvedčené postupy platné od októbra 2018), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ďalšie neformálne dohody, najmä s Gambiou (osvedčené postupy v oblasti identifikácie a návratu, ktoré nadobudli platnosť 16. novembra 2018), Bangladéšom (štandardné operačné postupy dohodnuté v septembri 2017), Etiópiou (postupy prijímania dohodnuté 5. februára 2018), Guineou (osvedčené postupy platné od júla 2017) a Pobrežím Slonoviny (osvedčené postupy platné od októbra 2018),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o otázkach súvisiacich s migráciou, najmä na uznesenie z 25. októbra 2016 o ľudských právach a migrácii v tretích krajinách (2), zo 17. decembra 2014 o situácii v Stredozemí a potrebe celostného prístupu EÚ k migrácii (3), z 29. apríla 2015 o najnovších tragédiách v Stredozemnom mori a migračnej a azylovej politike EÚ (4) a z 12. apríla 2016 o situácii v Stredozemí a potrebe celostného prístupu EÚ k migrácii (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o otázkach súvisiacich s migráciou, najmä na uznesenie z 25. októbra 2016 o ľudských právach a migrácii v tretích krajinách (2), zo 17. decembra 2014 o situácii v Stredozemí a potrebe celostného prístupu EÚ k migrácii (3), z 29. apríla 2015 o najnovších tragédiách v Stredozemnom mori a migračnej a azylovej politike EÚ (4) a z 12. apríla 2016 o situácii v Stredozemí a potrebe celostného prístupu EÚ k migrácii (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o boji proti obchodovaniu s ľuďmi vo vonkajších vzťahoch EÚ (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o boji proti obchodovaniu s ľuďmi vo vonkajších vzťahoch EÚ (6),

| — | so zreteľom na rôzne správy organizácií občianskej spoločnosti o situácii v oblasti ľudských práv migrantov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rôzne správy organizácií občianskej spoločnosti o situácii v oblasti ľudských práv migrantov,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. septembra 2020 s názvom Usmernenia Komisie k vykonávaniu pravidiel EÚ týkajúcich sa definície a prevencie napomáhania neoprávneného vstupu, tranzitu a pobytu (C(2020)6470), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. septembra 2020 s názvom Usmernenia Komisie k vykonávaniu pravidiel EÚ týkajúcich sa definície a prevencie napomáhania neoprávneného vstupu, tranzitu a pobytu (C(2020)6470),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2020 o zlepšovaní účinnosti rozvoja a efektívnosti pomoci (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2020 o zlepšovaní účinnosti rozvoja a efektívnosti pomoci (7),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozvoj a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozvoj a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0060/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0060/2021),

| A. | keďže migrácia je svetový jav, ktorý silnie vplyvom globalizácie, narastajúcich konfliktov, nerovností, zmeny klímy a degradácie životného prostredia; keďže postupný normatívny vývoj práv utečencov a migrantov v modernom medzinárodnom ľudskoprávnom rámci bez ohľadu na ich právne postavenie je zdrojom pokroku a kolektívnej hrdosti ľudstva; keďže však migranti, a najmä násilne vysídlené osoby naďalej patria k najzraniteľnejším a najviac znevýhodneným skupinám na celom svete a ich práva sú neustále porušované; keďže ženy, deti, staršie osoby a osoby so zdravotným postihnutím patria k najzraniteľnejším migrantom; keďže pre mnohých ľudí je migrácia naďalej putovaním, ktoré je poznačené utrpením, diskrimináciou a násilím; keďže tisíce migrantov prišli na migračnej trase o život; |
| --- | --- |

A.

keďže migrácia je svetový jav, ktorý silnie vplyvom globalizácie, narastajúcich konfliktov, nerovností, zmeny klímy a degradácie životného prostredia; keďže postupný normatívny vývoj práv utečencov a migrantov v modernom medzinárodnom ľudskoprávnom rámci bez ohľadu na ich právne postavenie je zdrojom pokroku a kolektívnej hrdosti ľudstva; keďže však migranti, a najmä násilne vysídlené osoby naďalej patria k najzraniteľnejším a najviac znevýhodneným skupinám na celom svete a ich práva sú neustále porušované; keďže ženy, deti, staršie osoby a osoby so zdravotným postihnutím patria k najzraniteľnejším migrantom; keďže pre mnohých ľudí je migrácia naďalej putovaním, ktoré je poznačené utrpením, diskrimináciou a násilím; keďže tisíce migrantov prišli na migračnej trase o život;

| B. | keďže pre Európsku úniu a jej členské štáty migrácia bola a naďalej bude výzvou a príležitosťou; keďže členské štáty, ktoré sa vzhľadom na svoju geografickú polohu ocitli v prvej línii, nesú neprimeranú zodpovednosť; keďže zodpovednosť musí ísť ruka v ruke so solidárnosťou; keďže Európska únia ako historická oblasť emigrácie a prisťahovalectva a ako spoločenstvo, ktoré zjednocujú základné hodnoty ľudskej dôstojnosti, slobody a ľudských práv, a ako jeden z najväčších svetových darcov propagujúci udržateľný rozvoj, podporujúci vysídlené osoby, ktorý sa snaží riešiť príčiny migrácie a prostredníctvom mnohostranných fór nájsť trvalé riešenia, má osobitnú povinnosť rešpektovať, chrániť a podporovať práva migrantov, najmä vo svojich vonkajších vzťahoch; keďže v centre všetkých politík EÚ týkajúcich sa týchto záležitostí musí byť ľudská dôstojnosť všetkých migrantov; |
| --- | --- |

B.

keďže pre Európsku úniu a jej členské štáty migrácia bola a naďalej bude výzvou a príležitosťou; keďže členské štáty, ktoré sa vzhľadom na svoju geografickú polohu ocitli v prvej línii, nesú neprimeranú zodpovednosť; keďže zodpovednosť musí ísť ruka v ruke so solidárnosťou; keďže Európska únia ako historická oblasť emigrácie a prisťahovalectva a ako spoločenstvo, ktoré zjednocujú základné hodnoty ľudskej dôstojnosti, slobody a ľudských práv, a ako jeden z najväčších svetových darcov propagujúci udržateľný rozvoj, podporujúci vysídlené osoby, ktorý sa snaží riešiť príčiny migrácie a prostredníctvom mnohostranných fór nájsť trvalé riešenia, má osobitnú povinnosť rešpektovať, chrániť a podporovať práva migrantov, najmä vo svojich vonkajších vzťahoch; keďže v centre všetkých politík EÚ týkajúcich sa týchto záležitostí musí byť ľudská dôstojnosť všetkých migrantov;

| C. | keďže komplexný prístup k migrácii a azylovému systému znamená aj zohľadňovanie vonkajšieho rozmeru migračnej politiky EÚ; keďže vplyv tohto vonkajšieho rozmeru závisí vo veľkej miere od spoločných krokov na úrovni EÚ a aktívnej koordinácie činností s vonkajšími partnermi; |
| --- | --- |

C.

keďže komplexný prístup k migrácii a azylovému systému znamená aj zohľadňovanie vonkajšieho rozmeru migračnej politiky EÚ; keďže vplyv tohto vonkajšieho rozmeru závisí vo veľkej miere od spoločných krokov na úrovni EÚ a aktívnej koordinácie činností s vonkajšími partnermi;

| D. | keďže v Európskom konsenze o rozvoji prijatom v júni 2017 sa zdôrazňuje, že dobre riadená migrácia a mobilita môžu pozitívne prispieť k inkluzívnemu rastu a udržateľnému rozvoju v súlade s Agendou 2030; |
| --- | --- |

D.

keďže v Európskom konsenze o rozvoji prijatom v júni 2017 sa zdôrazňuje, že dobre riadená migrácia a mobilita môžu pozitívne prispieť k inkluzívnemu rastu a udržateľnému rozvoju v súlade s Agendou 2030;

| E. | keďže na celom svete, a to aj na vonkajších hraniciach EÚ, sa zaznamenáva čoraz viac prípadov porušovania ľudských práv, porušovania medzinárodného humanitárneho a/alebo utečeneckého práva, ako je zákaz vyhostenia alebo vrátenia, zavracanie migrantov na vonkajších hraniciach a násilné útoky proti migrantom, svojvoľného a časovo neobmedzeného zadržiavania v neľudských podmienkach, vykorisťovania, mučenia a iných foriem zlého zaobchádzania vrátane znásilnenia, zmiznutia a smrti; keďže členské štáty sú povinné rešpektovať Úniu, ľudské práva a medzinárodné právo, humanitárne právo a utečenecké právo; keďže Komisia musí zabezpečiť, aby si členské štáty plnili záväzky v humanitárnej a ľudskoprávnej oblasti, a v prípade ich nesplnenia musí začať konanie o porušení povinnosti; keďže Komisia ešte nič nepodnikla v prípade dokázaných alebo údajných prípadov zavracania migrantov na vonkajších hraniciach; |
| --- | --- |

E.

keďže na celom svete, a to aj na vonkajších hraniciach EÚ, sa zaznamenáva čoraz viac prípadov porušovania ľudských práv, porušovania medzinárodného humanitárneho a/alebo utečeneckého práva, ako je zákaz vyhostenia alebo vrátenia, zavracanie migrantov na vonkajších hraniciach a násilné útoky proti migrantom, svojvoľného a časovo neobmedzeného zadržiavania v neľudských podmienkach, vykorisťovania, mučenia a iných foriem zlého zaobchádzania vrátane znásilnenia, zmiznutia a smrti; keďže členské štáty sú povinné rešpektovať Úniu, ľudské práva a medzinárodné právo, humanitárne právo a utečenecké právo; keďže Komisia musí zabezpečiť, aby si členské štáty plnili záväzky v humanitárnej a ľudskoprávnej oblasti, a v prípade ich nesplnenia musí začať konanie o porušení povinnosti; keďže Komisia ešte nič nepodnikla v prípade dokázaných alebo údajných prípadov zavracania migrantov na vonkajších hraniciach;

| F. | keďže záchrana na mori je zákonnou povinnosťou podľa medzinárodného práva, najmä podľa článku 98 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, v ktorom sa vyžaduje poskytnutie pomoci každej osobe v núdzi na mori; keďže posilnenie kapacít riadenia hraníc a boj proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi by sa nemali nepoužívať na kriminalizáciu migrantov, ani tých, ktorí im pomáhajú; keďže Komisia vyzvala členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby uplatnili článok 1 ods. 2 smernice 2002/90/ES (8) (smernica o napomáhaní); |
| --- | --- |

F.

keďže záchrana na mori je zákonnou povinnosťou podľa medzinárodného práva, najmä podľa článku 98 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, v ktorom sa vyžaduje poskytnutie pomoci každej osobe v núdzi na mori; keďže posilnenie kapacít riadenia hraníc a boj proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi by sa nemali nepoužívať na kriminalizáciu migrantov, ani tých, ktorí im pomáhajú; keďže Komisia vyzvala členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby uplatnili článok 1 ods. 2 smernice 2002/90/ES (8) (smernica o napomáhaní);

| G. | keďže v oznámení Komisie o globálnom prístupe k migrácii a mobilite (GPMM) z roku 2011 sa hovorí o prístupe zameranom na migrantov, v ktorom majú ľudské práva ústredné miesto, pričom cieľom je posilniť „dodržiavanie základných práv a ľudských práv migrantov rovnako v krajinách, z ktorých migranti prichádzajú, v tranzitných aj cieľových krajinách“; |
| --- | --- |

G.

keďže v oznámení Komisie o globálnom prístupe k migrácii a mobilite (GPMM) z roku 2011 sa hovorí o prístupe zameranom na migrantov, v ktorom majú ľudské práva ústredné miesto, pričom cieľom je posilniť „dodržiavanie základných práv a ľudských práv migrantov rovnako v krajinách, z ktorých migranti prichádzajú, v tranzitných aj cieľových krajinách“;

| H. | keďže v oznámení Komisie zo 7. júna 2016 o zriadení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy, ktoré vychádza zo zásad GPMM, sa zdôrazňuje, že otázky migrácie sú hlavnými prioritami vonkajších vzťahov EÚ; keďže tento rámec si vyžaduje intenzívnejšiu spoluprácu s tretími krajinami, najmä s krajinami v európskom susedstve, prostredníctvom tzv. partnerstiev, ktorých cieľom je zabezpečiť spoluprácu pri riadení migrácie, účinne predchádzať neregulárnej migrácii a readmisii neregulárnych migrantov, a to aj s pozitívnymi a negatívnymi stimulmi vyplývajúcimi z rôznych prvkov politiky v právomoci EÚ vrátane susedskej politiky, rozvojovej pomoci, obchodu, mobility, energetiky, bezpečnosti a digitálnych politík, ktoré sa využívajú na dosiahnutie toho istého cieľa; keďže všetky takéto „partnerstvá“ musia mať jasný právny základ; |
| --- | --- |

H.

keďže v oznámení Komisie zo 7. júna 2016 o zriadení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy, ktoré vychádza zo zásad GPMM, sa zdôrazňuje, že otázky migrácie sú hlavnými prioritami vonkajších vzťahov EÚ; keďže tento rámec si vyžaduje intenzívnejšiu spoluprácu s tretími krajinami, najmä s krajinami v európskom susedstve, prostredníctvom tzv. partnerstiev, ktorých cieľom je zabezpečiť spoluprácu pri riadení migrácie, účinne predchádzať neregulárnej migrácii a readmisii neregulárnych migrantov, a to aj s pozitívnymi a negatívnymi stimulmi vyplývajúcimi z rôznych prvkov politiky v právomoci EÚ vrátane susedskej politiky, rozvojovej pomoci, obchodu, mobility, energetiky, bezpečnosti a digitálnych politík, ktoré sa využívajú na dosiahnutie toho istého cieľa; keďže všetky takéto „partnerstvá“ musia mať jasný právny základ;

| I. | keďže Komisia vo svojom oznámení z roku 2016 opísala tri hlavné ciele spolupráce s tretími krajinami, a to: záchranu životov v Stredozemnom mori, zvýšenie miery návratov do krajín pôvodu a tranzitu a umožnenie migrantom a utečencom, aby zostali v blízkosti domova a vyhli sa nebezpečným cestám; keďže v oznámení z roku 2016 sa ako priorita Únie uvádza riešenie nelegálnej migrácie a zavádza „prístup menej za menej“, pričom Komisia vyjadruje pripravenosť použiť všetky nástroje EÚ s výnimkou humanitárnej pomoci ako stimuly na dosiahnutie spolupráce tretích krajín v oblasti readmisie a kontroly hraníc; |
| --- | --- |

I.

keďže Komisia vo svojom oznámení z roku 2016 opísala tri hlavné ciele spolupráce s tretími krajinami, a to: záchranu životov v Stredozemnom mori, zvýšenie miery návratov do krajín pôvodu a tranzitu a umožnenie migrantom a utečencom, aby zostali v blízkosti domova a vyhli sa nebezpečným cestám; keďže v oznámení z roku 2016 sa ako priorita Únie uvádza riešenie nelegálnej migrácie a zavádza „prístup menej za menej“, pričom Komisia vyjadruje pripravenosť použiť všetky nástroje EÚ s výnimkou humanitárnej pomoci ako stimuly na dosiahnutie spolupráce tretích krajín v oblasti readmisie a kontroly hraníc;

| J. | keďže boj proti prevádzačstvu migrantov je spoločnou výzvou, ktorá si vyžaduje spoluprácu a koordináciu s tretími krajinami; keďže cieľom nového akčného plánu EÚ proti prevádzačstvu migrantov je podporovať spoluprácu medzi EÚ a tretími krajinami prostredníctvom cielených partnerstiev na boj proti prevádzaniu migrantov v rámci širších partnerstiev s kľúčovými tretími krajinami; keďže Europol zohráva v boji proti prevádzačstvu migrantov kľúčovú úlohu; |
| --- | --- |

J.

keďže boj proti prevádzačstvu migrantov je spoločnou výzvou, ktorá si vyžaduje spoluprácu a koordináciu s tretími krajinami; keďže cieľom nového akčného plánu EÚ proti prevádzačstvu migrantov je podporovať spoluprácu medzi EÚ a tretími krajinami prostredníctvom cielených partnerstiev na boj proti prevádzaniu migrantov v rámci širších partnerstiev s kľúčovými tretími krajinami; keďže Europol zohráva v boji proti prevádzačstvu migrantov kľúčovú úlohu;

| K. | keďže na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi a boj proti nemu je nevyhnutná spolupráca s tretími krajinami; keďže migračné trasy môžu využívať siete obchodovania s ľuďmi; keďže obchodovanie s ľuďmi má neprimeraný vplyv na ženy a dievčatá, ktoré tvoria prevažnú väčšinu obetí obchodovania a na svojej migračnej trase sú vystavené násiliu a vykorisťovaniu; keďže opatrenia prijaté proti obchodovaniu s ľuďmi by nemali mať negatívny vplyv na práva obetí tohto obchodovania, migrantov, utečencov a osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu; |
| --- | --- |

K.

keďže na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi a boj proti nemu je nevyhnutná spolupráca s tretími krajinami; keďže migračné trasy môžu využívať siete obchodovania s ľuďmi; keďže obchodovanie s ľuďmi má neprimeraný vplyv na ženy a dievčatá, ktoré tvoria prevažnú väčšinu obetí obchodovania a na svojej migračnej trase sú vystavené násiliu a vykorisťovaniu; keďže opatrenia prijaté proti obchodovaniu s ľuďmi by nemali mať negatívny vplyv na práva obetí tohto obchodovania, migrantov, utečencov a osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu;

| L. | keďže EÚ a niektoré jednotlivé členské štáty znásobili od roku 2016 počet neformálnych dohôd a dojednaní s tretími krajinami s cieľom posilniť ich operačné kapacity v oblasti kontroly a riadenia hraníc a boja proti obchodovaniu s ľuďmi; keďže tieto dohody a dojednania sa týkajú aj účinného návratu a readmisie do tretích krajín vrátane spoločných vyhlásení o migrácii, memoránd o porozumení, spoločných napredovaní, štandardných operačných postupov a osvedčených postupov, ako aj dohôd o policajnej spolupráci; keďže podobne ako v prípade formálnych dohôd o readmisii sú takéto neformálne dojednania potvrdením záväzkov štátov prijať späť svojich (alebo iných) štátnych príslušníkov a zaviesť postupy na vykonávanie návratov v praxi; keďže od roku 2016 EÚ uzavrela aspoň 11 neformálnych dohôd, ale len jednu novú readmisnú dohodu; keďže neformálne dohody medzi EÚ a tretími krajinami neposkytujú predvídateľnú politiku ani žiadne stabilné a súdržné zákonné rámcové ustanovenia o nelegálnej migrácii; |
| --- | --- |

L.

keďže EÚ a niektoré jednotlivé členské štáty znásobili od roku 2016 počet neformálnych dohôd a dojednaní s tretími krajinami s cieľom posilniť ich operačné kapacity v oblasti kontroly a riadenia hraníc a boja proti obchodovaniu s ľuďmi; keďže tieto dohody a dojednania sa týkajú aj účinného návratu a readmisie do tretích krajín vrátane spoločných vyhlásení o migrácii, memoránd o porozumení, spoločných napredovaní, štandardných operačných postupov a osvedčených postupov, ako aj dohôd o policajnej spolupráci; keďže podobne ako v prípade formálnych dohôd o readmisii sú takéto neformálne dojednania potvrdením záväzkov štátov prijať späť svojich (alebo iných) štátnych príslušníkov a zaviesť postupy na vykonávanie návratov v praxi; keďže od roku 2016 EÚ uzavrela aspoň 11 neformálnych dohôd, ale len jednu novú readmisnú dohodu; keďže neformálne dohody medzi EÚ a tretími krajinami neposkytujú predvídateľnú politiku ani žiadne stabilné a súdržné zákonné rámcové ustanovenia o nelegálnej migrácii;

| M. | keďže Komisia vo svojom oznámení o novom pakte o migrácii a azyle opätovne zdôraznila, že vnútorný a vonkajší rozmer migrácie sú neoddeliteľne prepojené a že prispôsobené komplexné a vyvážené dialógy a partnerstvá s krajinami pôvodu a tranzitu zamerané na migráciu sú nevyhnutné, aby bolo možné venovať sa cieľom významným pre obe strany, ako sú základné príčiny migrácie, boj proti prevádzačstvu migrantov, podpora utečencov žijúcich v tretích krajinách a podpora dobre riadenej legálnej migrácie; keďže, ako sa uvádza v oznámení Komisie o novom pakte, angažovanosť na regionálnej a celosvetovej úrovni má zásadný význam pre doplnenie takýchto dialógov a partnerstiev; okrem toho zdôrazňuje, že v rámci komplexných partnerstiev s tretími krajinami by sa migrácia mala stať kľúčovou otázkou a byť prepojená s ďalšími politikami, ako sú politiky v oblasti rozvojovej spolupráce, bezpečnosti, víz, obchodu, poľnohospodárstva, investícií a zamestnanosti, energetiky, životného prostredia a zmeny klímy a vzdelávania; |
| --- | --- |

M.

keďže Komisia vo svojom oznámení o novom pakte o migrácii a azyle opätovne zdôraznila, že vnútorný a vonkajší rozmer migrácie sú neoddeliteľne prepojené a že prispôsobené komplexné a vyvážené dialógy a partnerstvá s krajinami pôvodu a tranzitu zamerané na migráciu sú nevyhnutné, aby bolo možné venovať sa cieľom významným pre obe strany, ako sú základné príčiny migrácie, boj proti prevádzačstvu migrantov, podpora utečencov žijúcich v tretích krajinách a podpora dobre riadenej legálnej migrácie; keďže, ako sa uvádza v oznámení Komisie o novom pakte, angažovanosť na regionálnej a celosvetovej úrovni má zásadný význam pre doplnenie takýchto dialógov a partnerstiev; okrem toho zdôrazňuje, že v rámci komplexných partnerstiev s tretími krajinami by sa migrácia mala stať kľúčovou otázkou a byť prepojená s ďalšími politikami, ako sú politiky v oblasti rozvojovej spolupráce, bezpečnosti, víz, obchodu, poľnohospodárstva, investícií a zamestnanosti, energetiky, životného prostredia a zmeny klímy a vzdelávania;

| N. | keďže akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 zaväzuje EÚ a jej členské štáty, aby „podporovali osobitnú ochranu, na ktorú majú nárok migranti, utečenci, vnútorne vysídlené osoby a osoby bez štátnej príslušnosti“; keďže tento akčný plán podporuje „nediskriminačný prístup k sociálnym službám vrátane kvalitnej a cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti a vzdelávania (aj online) a budovať kapacity odborníkov z praxe s cieľom reagovať na osobitné potreby (...) migrantov [a] utečencov“ a „podporovať prístup k riadeniu migrácie založený na ľudských právach a posilňovať kapacity štátov, občianskej spoločnosti a partnerov OSN na vykonávanie tohto prístupu“; |
| --- | --- |

N.

keďže akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 zaväzuje EÚ a jej členské štáty, aby „podporovali osobitnú ochranu, na ktorú majú nárok migranti, utečenci, vnútorne vysídlené osoby a osoby bez štátnej príslušnosti“; keďže tento akčný plán podporuje „nediskriminačný prístup k sociálnym službám vrátane kvalitnej a cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti a vzdelávania (aj online) a budovať kapacity odborníkov z praxe s cieľom reagovať na osobitné potreby (...) migrantov [a] utečencov“ a „podporovať prístup k riadeniu migrácie založený na ľudských právach a posilňovať kapacity štátov, občianskej spoločnosti a partnerov OSN na vykonávanie tohto prístupu“;

| O. | keďže podľa Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) tvoria ženy približne 48 % populácie utečencov na svete a vysoký podiel zraniteľných žiadateľov o azyl; keďže akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť III zaväzuje EÚ zabezpečiť, aby „boli prostredníctvom rodovo responzívnych migračných politík, programov a právnych predpisov v plnej miere dodržiavané ľudské práva migrujúcich žien a dievčat, a aby sa presadzovalo rodovo responzívne riadenie migrácie na globálnej, regionálnej aj vnútroštátnej úrovni“; keďže rodovo citlivé migračné politiky by zabezpečili uplatňovanie práv žien, dievčat a LGTBIQ+ osôb a ochranu pred možným násilím, obťažovaním, znásilňovaním a obchodovaním s ľuďmi; |
| --- | --- |

O.

keďže podľa Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) tvoria ženy približne 48 % populácie utečencov na svete a vysoký podiel zraniteľných žiadateľov o azyl; keďže akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť III zaväzuje EÚ zabezpečiť, aby „boli prostredníctvom rodovo responzívnych migračných politík, programov a právnych predpisov v plnej miere dodržiavané ľudské práva migrujúcich žien a dievčat, a aby sa presadzovalo rodovo responzívne riadenie migrácie na globálnej, regionálnej aj vnútroštátnej úrovni“; keďže rodovo citlivé migračné politiky by zabezpečili uplatňovanie práv žien, dievčat a LGTBIQ+ osôb a ochranu pred možným násilím, obťažovaním, znásilňovaním a obchodovaním s ľuďmi;

| P. | keďže v správe bývalého osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov z roku 2015 sa uvádzajú nedostatky prístupu EÚ k migrácii v dôsledku jej nedostatočnej transparentnosti a jasnosti a nízkej prestíže mnohých dohôd dosiahnutých v tomto rámci, ktorým podľa jeho názoru vo všeobecnosti chýbajú opatrenia na monitorovanie a vyvodenie zodpovednosti; keďže osobitný spravodajca takisto dospel k záveru, že je len málo náznakov, že partnerstvá v oblasti mobility vedú k ďalším výhodám v oblasti ľudských práv alebo rozvoja, zatiaľ čo celkové zameranie na bezpečnosť a chýbajúca politická súdržnosť v rámci prístupu ako takého prinášajú riziko, že sekundárne účinky politík viac zameraných na bezpečnosť by mohli zatieniť všetky prínosy projektov v oblasti ľudských práv a rozvoja; |
| --- | --- |

P.

keďže v správe bývalého osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov z roku 2015 sa uvádzajú nedostatky prístupu EÚ k migrácii v dôsledku jej nedostatočnej transparentnosti a jasnosti a nízkej prestíže mnohých dohôd dosiahnutých v tomto rámci, ktorým podľa jeho názoru vo všeobecnosti chýbajú opatrenia na monitorovanie a vyvodenie zodpovednosti; keďže osobitný spravodajca takisto dospel k záveru, že je len málo náznakov, že partnerstvá v oblasti mobility vedú k ďalším výhodám v oblasti ľudských práv alebo rozvoja, zatiaľ čo celkové zameranie na bezpečnosť a chýbajúca politická súdržnosť v rámci prístupu ako takého prinášajú riziko, že sekundárne účinky politík viac zameraných na bezpečnosť by mohli zatieniť všetky prínosy projektov v oblasti ľudských práv a rozvoja;

| Q. | keďže odborníci OSN na ľudské práva a organizácie občianskej spoločnosti varovali, že pandémia COVID-19 má závažné a neprimerané účinky na migrantov a ich rodiny na celom svete; keďže vyzvali štáty, aby chránili práva migrantov a ich rodín bez ohľadu na ich migračný status; keďže pandémia predĺžila obdobie posudzovania žiadostí o azyl; |
| --- | --- |

Q.

keďže odborníci OSN na ľudské práva a organizácie občianskej spoločnosti varovali, že pandémia COVID-19 má závažné a neprimerané účinky na migrantov a ich rodiny na celom svete; keďže vyzvali štáty, aby chránili práva migrantov a ich rodín bez ohľadu na ich migračný status; keďže pandémia predĺžila obdobie posudzovania žiadostí o azyl;

| R. | keďže dodržiavanie slobody pohybu a práva na prácu má kľúčový význam, aby sa migrantom umožnila sebestačnosť a pomohlo im v ďalšej integrácii; keďže vnútroregionálna migrácia je dôležitým prvkom týchto cezhraničných hospodárskych modelov; |
| --- | --- |

R.

keďže dodržiavanie slobody pohybu a práva na prácu má kľúčový význam, aby sa migrantom umožnila sebestačnosť a pomohlo im v ďalšej integrácii; keďže vnútroregionálna migrácia je dôležitým prvkom týchto cezhraničných hospodárskych modelov;

I.   
  Rámec migračnej politiky a jej vonkajší rozmer

| 1. | poukazuje na to, že popri povinnosti vyplývajúcej zo zmluvy presadzovať hodnoty, ako je úcta k ľudskej dôstojnosti, právny štát, a dodržiavať ľudské práva a medzinárodné právo vo všetkých vonkajších vzťahoch má EÚ a jej členské štáty povinnosti voči štátnym príslušníkom tretích krajín v oblasti ľudských práv pri spolupráci v oblasti migrácie s tretími krajinami a ďalšími aktérmi mimo EÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že tieto povinnosti si vyžadujú nielen uznanie uplatniteľnosti príslušných noriem, ale aj primerané praktické uplatňovanie pomocou podrobných a konkrétnych nástrojov, ktoré umožnia účinnú ochranu a záruky v praxi, ako aj prístupu založeného na ľudských právach k celému cyklu migračnej politiky s osobitným dôrazom na migrantky a deti bez sprievodu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje znepokojenie nad rastúcim počtom – a nedostatočnou ochranou – maloletých osôb bez sprievodu, ktoré na presun nevyužívajú možnosti regulárnej migrácie; zdôrazňuje najmä nedostatok účinného monitorovania a podávania správ agentúrami EÚ a členskými štátmi o ochrane maloletých bez sprievodu; vyzýva EÚ, aby zabezpečila, že členské štáty a tretie krajiny budú podávať správy o mechanizmoch uplatňovaných na ochranu práv detí v súlade s Dohovorom OSN o právach dieťaťa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že v súlade s článkom 3 ods. 5 a článkom 21 Zmluvy o EÚ a charty a pri uplatňovaní práva EÚ musia členské štáty vo svojich vonkajších a extrateritoriálnych činnostiach, dohodách a pri spolupráci v oblasti migrácie, hraníc a azylu dodržiavať ľudské práva vrátane práva na život, slobodu, právo na azyl vrátane individuálneho posudzovania žiadostí o azyl s primeranými zárukami v súlade s medzinárodným právom, práva na ľudskú dôstojnosť a bezpečnosť, ochranu pred núteným zmiznutím, zákazu mučenia a zlého zaobchádzania, otroctva a nútenej práce, práva na ochranu osobných údajov, ochranu v prípade odsunutia, vyhostenia alebo vydania, slobody náboženstva, viery, myslenia a svedomia, a povinnosti zohľadňovať v prvom rade záujmy dieťaťa, pričom musia uplatňovať prístup zohľadňujúci rodové hľadisko; ďalej pripomína, že musia zabezpečiť nediskrimináciu a procesné záruky, ako je právo na účinný prostriedok nápravy, ako aj právo na zlúčenie rodiny, a zabrániť odlúčeniu detí od ich rodičov alebo zákonných zástupcov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poznamenáva, že Komisia ešte musí posúdiť vplyv vykonávania svojich nadväzujúcich rámcov migračnej politiky, predovšetkým GPMM a nového rámca partnerstva, na ľudské práva štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj vplyv spolupráce EÚ s tretími krajinami v oblasti migrácie na ľudské práva vrátane vplyvu podpory EÚ pre pohraničné a bezpečnostné sily partnerských krajín; trvá na tom, že takéto preskúmanie sa musí vykonávať systematicky a v komplexnom, inkluzívnom a verejnom formáte s cieľom zabezpečiť, aby vonkajšia migračná politika EÚ bola v plnom súlade s ľudskými právami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | s veľkým znepokojením konštatuje, že v jednotlivých prípadoch chýbajú operačné mechanizmy, mechanizmy podávania správ, monitorovania, hodnotenia a zodpovednosti, ktoré by sledovali prípadné porušenia a reagovali na ne, a že chýbajú aj účinné súdne prostriedky nápravy pre osoby, ktorých práva sú údajne porušované v dôsledku neformálnych dohôd EÚ a finančnej spolupráce; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opätovne zdôrazňuje, že nato, aby migračná politika Únie dobre fungovala, musí EÚ zintenzívniť vonkajšiu spoluprácu s krajinami pôvodu a pracovať na zabezpečení udržateľnej a účinnej readmisie navrátilcov; vyzýva EÚ, aby zabezpečila, že readmisné dohody a dohody o spolupráci v oblasti riadenia hraníc sa budú uzatvárať len s tretími krajinami, ktoré sa výslovne zaviazali, že budú rešpektovať ľudské práva vrátane zásady zákazu vrátenia alebo vyhostenia a práva zakotvené v Dohovore OSN o utečencoch; vyzýva EÚ, aby zabezpečila, že táto spolupráca nepovedie k porušovaniu týchto práv a ponúkne operačné prostriedky na zabezpečenie účinnej zodpovednosti v prípadoch porušenia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konštatuje, že väčšina spomedzi 18 oficiálnych dohôd EÚ o readmisii, ktoré boli doteraz uzatvorené, zahŕňa readmisiu štátnych príslušníkov tretích krajín do krajiny tranzitu; zdôrazňuje, že s návratmi do tranzitných krajín je spojené riziko potenciálneho porušovania ľudských práv navrátilcov; podporuje odporúčanie Komisie uvedené v jej hodnotení readmisných dohôd z roku 2011, aby sa EÚ v zásade vždy najskôr snažila zabezpečiť readmisiu konkrétnej osoby do jej krajiny pôvodu, pokiaľ to je možné vzhľadom na okolnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila transparentné posudzovanie rizík, ktoré budú vykonávať orgány a odborníci EÚ, ako je Agentúra EÚ pre základné práva, týkajúce sa vplyvu akejkoľvek formálnej, neformálnej alebo finančnej spolupráce EÚ s tretími krajinami na práva migrantov a utečencov vrátane žien, na miestnych obhajcov ľudských práv a občiansku spoločnosť, ktorí pracujú na ochrane týchto práv, a v čo najväčšom možnom rozsahu aj vplyvu takejto spolupráce na širšie obyvateľstvo v krajine, ktorej sa táto spolupráca týka, pokiaľ ide o prístup k právam, príspevok k ľudskej bezpečnosti a mieru a udržateľný rozvoj; vyzýva Komisiu, aby pred nadviazaním spolupráce s tretími krajinami stanovila vykonávacie usmernenia pre agentúry EÚ a členské štáty; v tejto súvislosti vyzýva na osobitnú ostražitosť vo vzťahu ku krajinám v prebiehajúcich alebo zmrazených konfliktoch, v ktorých hrozí zvýšené riziko porušovania ľudských práv; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že akákoľvek spolupráca EÚ s tretími krajinami bude plne formalizovaná s cieľom zabezpečiť účinné monitorovanie dohôd s tretími krajinami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila nezávislý, transparentný a účinný monitorovací mechanizmus na základe medzinárodného práva, charty a cieľov udržateľného rozvoja, ktoré súčasťou budú pravidelné správy o vykonávaní formálnych, neformálnych a finančných dohôd s tretími krajinami, ktoré môžu mať potenciálny vplyv na práva migrantov a utečencov a na prácu obhajcov ľudských práv a občianskej spoločnosti chrániacej tieto práva v tretích krajinách, ako sú partnerstvá v oblasti migrácie, readmisné dohody a medzinárodná spolupráca v oblasti riadenia a správy migrácie vrátane priameho zamerania sa na výzvy spojené s migráciou a núteným vysídľovaním; zdôrazňuje, že takýto monitorovací mechanizmus musí byť participatívny a verejný; trvá na potrebe zabezpečiť pre občiansku spoločnosť a ďalšie zainteresované strany prostriedky, aby mohli prispievať k fungovaniu tohto mechanizmu; zdôrazňuje, že takýto systém by mal prispieť k zabezpečeniu zodpovednosti za porušovanie ľudských práv vrátane zavracania migrantov v rozpore so zásadou zákazu vrátenia alebo vyhostenia; vyzýva Komisiu, aby vytvorila monitorovací mechanizmus, ktorý náležite začlení výsledky hodnotenia a odborné odporúčania do príslušnej dohody, dojednania alebo opatrenia; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť parlamentnú kontrolu a demokratický dohľad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva EÚ, aby zvážila spôsoby zabezpečenia prístupu k spravodlivosti pre osoby dotknuté opatreniami na vykonávanie spolupráce v oblasti migrácie medzi ňou a tretími krajinami, a to aj vytvorením nezávislého a dostupného mechanizmu na podávanie sťažností a zabezpečenie účinnej nápravy; žiada opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby tí, ktorých ľudské práva by mohli byť porušené, mali prístup k účinným právnym prostriedkom nápravy, a tak mohli získať nápravu alebo odškodnenie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poznamenáva, že vykonávanie a financovanie vonkajšej migračnej politiky EÚ je v pôsobnosti rôznych generálnych riaditeľstiev Komisie a začlenené do politík EÚ v oblasti migrácie a azylu, ako aj politiky v oblasti rozvoja a zahraničných vecí; so znepokojením konštatuje, že v dôsledku tohto premiešania výkonných právomocí chýba dostatočný a ucelený dohľad nad činnosťami Komisie, ktorý by Európskemu parlamentu umožnil vykonávať demokratickú kontrolu vonkajšej migračnej politiky EÚ; trvá na tom, že je dôležité zabezpečiť súdržnosť, synergie a komplementárnosť, aby nedochádzalo k prekrývaniu medzi rôznymi nástrojmi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzdvihuje praktické dôsledky pre ľudské práva vyplývajúce z rastúceho počtu, a teda z mimosúdneho charakteru, neformálnych dojednaní o návrate a readmisii, ktoré sa uzatvárajú bez náležitej demokratickej kontroly a parlamentného dohľadu a nepodliehajú súdnemu preskúmaniu; konštatuje, že práva žiadateľov o azyl sú vo svojej podstate závislé od možnosti posúdenia porušovania ľudských práv súdom; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala plán a prijala všetky potrebné opatrenia na začatie alebo ukončenie rokovaní a v súlade s tým podpísala readmisné dohody, aby uprednostňovala uzatváranie formálnych readmisných dohôd, čím sa zabezpečí úplné dodržiavanie článku 218 ods. 6 ZFEÚ, a zabezpečila, aby formálne dohody o readmisii vylučovali neformálne dohody; domnieva sa, že Európsky parlament musí vykonávať kontrolu neformálnych dohôd, ktoré obsahujú záväzky týkajúce sa otázok patriacich do jeho právomoci, ako je readmisia, a že Komisia musí byť pripravená prijať ďalšie opatrenia vrátane pozastavenia, ak sa ukáže, že tieto neformálne dohody sú nezlučiteľné so zmluvami; vyzýva Komisiu, aby vytvorila všeobecný rámec na účinné monitorovanie a hodnotenie vykonávania všetkých súčasných a budúcich readmisných dohôd EÚ a aby do nich začlenila osobitné ustanovenia o monitorovaní; |
| --- | --- |

13.

II.   
  Dodržiavanie ľudských práv a aktéri EÚ, ktorí vykonávajú vonkajšiu migračnú politiku

| 14. | berie na vedomie posilnenú úlohu agentúry Frontex v praktickej a operačnej spolupráci s tretími krajinami vrátane návratu a readmisie, boja proti obchodovaniu s ľuďmi, poskytovania výcviku, operačnej a technickej pomoci orgánom tretích krajín na účely riadenia a kontroly hraníc, realizácie operácií alebo spoločných operácií na vonkajších hraniciach EÚ alebo na územiach tretích krajín a vysielania styčných dôstojníkov a operačných pracovníkov do tretích krajín; žiada, aby sa pravidelne hodnotili potreby agentúry s cieľom zabezpečiť jej optimálne fungovanie; vyzýva Komisiu, aby okrem už existujúceho interného mechanizmu podávania sťažností vytvorila nezávislý, transparentný a účinný mechanizmus monitorovania všetkých činností, ktoré vykonáva Frontex; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje význam dohôd o štatúte pre bezpečnosť vonkajších hraníc EÚ, ako aj pre zabezpečovanie právneho rámca pre spoluprácu medzi agentúrou Frontex a orgánmi tretích krajín pre riadenie hraníc; pripomína, že na vyslanie tímov riadenia hraníc agentúry Frontex do tretej krajiny, kde budú členovia týchto tímov uplatňovať výkonné právomoci, sú potrebné ad hoc dohody o štatúte, ktoré musí schváliť Európsky parlament; vyjadruje poľutovanie nad tým, že dve dohody o štatúte, ktoré boli zatiaľ uzavreté, neobsahujú osobitné opatrenia pre praktické uplatňovanie ľudských práv v rámci riadenia hraníc a že nezabezpečujú, aby sa páchateľom porušovania ľudských práv neposkytovala materiálna podpora a výcvik v tretích krajinách; vyjadruje poľutovanie nad tým, že tieto dohody takisto jasne neregulujú zodpovednosť za potenciálne porušovanie ľudských práv, a žiada, aby všetky budúce dohody o štatúte obsahovali takéto opatrenia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že v nariadení (EÚ) 2019/1896 (9) sa od agentúry Frontex vyžaduje, aby zabezpečila včasné, konzistentné, transparentné, úplné a presné podávanie správ Európskemu parlamentu o svojich činnostiach týkajúcich sa spolupráce s tretími krajinami, a najmä o technickej a operačnej pomoci v oblasti riadenia hraníc a návratu v tretích krajinách, vysielaní styčných dôstojníkov, a podrobné informácie o dodržiavaní základných práv; vyzýva agentúru Frontex, aby pravidelne informovala Podvýbor Európskeho parlamentu pre ľudské práva, Výbor pre zahraničné veci a Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci o všetkých činnostiach, ktorých súčasťou je spolupráca s orgánmi tretích krajín, a najmä o uplatňovaní ľudských práv ako súčasti týchto činností; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že nariadenie (EÚ) 2019/1240 (10) by malo ešte posilňovať schopnosť Európskej únie koordinovať, spolupracovať a vymieňať si informácie medzi vyslanými imigračnými styčnými dôstojníkmi v tretích krajinách, Komisiou a agentúrami EÚ s cieľom efektívnejšie reagovať na priority Únie v oblasti migrácie; zdôrazňuje, že jednou z ústredných úloh riadiaceho výboru siete EÚ je podpora rozvoja kapacít imigračných styčných dôstojníkov, a to aj prostredníctvom vypracovania usmernení o uplatňovaní ľudských práv v rámci ich činností; vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom riadiaceho výboru urýchlene vypracovala takéto usmernenia založené na ľudských právach; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripomína, že ďalšie subjekty EÚ, ktoré vykonávajú vonkajšiu migračnú politiku v kontexte napríklad námorných misií EÚ, sú tiež viazané platným medzinárodným právom a že poskytovanie informácií orgánom tretích krajín, ktoré v konečnom dôsledku vedie k nezákonnému návratu migrantov a utečencov do nebezpečných krajín, by sa mohlo v rámci medzinárodného práva považovať za napomáhanie pri porušovaní ľudských práv; zdôrazňuje, že vonkajšia migračná politika EÚ by nemala podporovať zaistenia na mori, na základe ktorých sú títo ľudia navrátení do nebezpečného prístavu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odporúča rozšírenie mandátu, právomocí a rozpočtu Agentúry pre základné práva, aby mohla účinne monitorovať vonkajší rozmer azylovej a migračnej politiky EÚ, a to aj vydávaním upozornení príslušným orgánom v prípadoch nedostatkov v oblasti ľudských práv; vyzýva Agentúru pre základné práva, aby vypracovala príslušné nástroje a usmernenia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | s veľkým znepokojením konštatuje, že nie je možné určiť identitu väčšiny ľudí, ktorí umierajú pri pokusoch o prechod cez Stredozemné more; domnieva sa, že je nevyhnutné zaviesť koordinovaný európsky prístup, aby sa zabezpečili rýchle a účinné procesy identifikácie, a vytvoriť databázu tých, ktorí zomreli na ceste do EÚ, ako aj ich osobného majetku a osobných vecí s cieľom informovať ich rodiny a príbuzných a uľahčiť identifikáciu tiel; žiada EÚ a jej členské štáty, aby lepšie koordinovali a zlepšovali európsku činnosť s cieľom zabezpečiť primerané a účinné pátracie a záchranné operácie; |
| --- | --- |

20.

III.   
  Spolupráca EÚ s tretími krajinami v oblasti migrácie a finančná pomoc pre tieto krajiny

| 21. | konštatuje, že od roku 2016 sa čoraz častejšie využíva posilnená podmienenosť medzi rozvojovou spoluprácou a riadením migrácie vrátane návratu a readmisie; zdôrazňuje, že rozvojová spolupráca a pomoc EÚ musí byť v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja, a to aj v súvislosti s opatreniami týkajúcimi sa rodovej rovnosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje definíciu oficiálnej rozvojovej pomoci, ktorú vypracoval Výbor OECD pre rozvojovú pomoc, a zásady účinnosti rozvojovej pomoci OECD; opätovne zdôrazňuje, že podľa článku 21 Zmluvy o EÚ a článku 208 ZFEÚ je hlavným cieľom politiky Európskej únie v oblasti rozvojovej spolupráce znížiť a v dlhodobom horizonte odstrániť chudobu, bojovať proti nerovnosti a vylúčeniu, podporovať demokratickú správu vecí verejných a ľudské práva a posilňovať udržateľný a inkluzívny rozvoj; zdôrazňuje, že takéto opatrenia sú spolu s rozvojom stabilných inštitúcií kľúčom k riešeniu základných príčin migrácie; vyzýva preto Komisiu, aby zabezpečila, že politiky rozvojovej spolupráce vrátane rozvojovej pomoci alebo dvojstranných alebo mnohostranných partnerstiev nebudú v rozpore so zásadami zakotvenými v článku 208 ZFEÚ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | požaduje prístup k humanitárnej pomoci založený na potrebách, ktorý by mal dodržiavať humanitárne zásady, medzinárodné právo v oblasti ľudských práv, medzinárodné humanitárne právo a medzinárodné právo utečencov; zdôrazňuje okrem toho, že podmienenie humanitárnej pomoci a núdzovej pomoci spoluprácou s EÚ v oblasti migrácie nie je v súlade s humanitárnymi zásadami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konštatuje, že naďalej chýba kompletný a verejný prehľad finančných prostriedkov EÚ poskytnutých tretím krajinám na uľahčenie spolupráce v otázkach migrácie; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila úplnú transparentnosť, a to aj zavedením jasného prehľadu všetkých nástrojov v rámci rozpočtu EÚ, ktoré sa používajú na financovanie spolupráce s tretími krajinami v oblasti riadenia migrácie, vrátane informácií o výške, účele a zdroji financovania, ako aj podrobných informácií o akýchkoľvek ďalších potenciálnych podporných opatreniach agentúr EÚ, ako je agentúra Frontex, s cieľom zabezpečiť, aby Európsky parlament mohol účinne vykonávať svoju inštitucionálnu úlohu kontroly plnenia rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje cieľ európskych finančných nástrojov podporovať tretie krajiny pri budovaní potrebného inštitucionálneho rámca a kapacít na riadenie migrácie vo všetkých jej aspektoch a zároveň zabezpečovať súlad s európskymi a medzinárodnými normami; zdôrazňuje, že je dôležité prideliť významný podiel budúcich finančných prostriedkov EÚ určených na migráciu občianskej spoločnosti, mimovládnym skupinám a komunitným skupinám a vládnym, medzivládnym, regionálnym a miestnym organizáciám, ktoré sa v tretích krajinách aktívne venujú poskytovaniu pomoci, ochrane a monitorovaniu práv migrantov, podpore nútene vysídlených osôb a ich hostiteľských komunít; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sa značná časť finančných prostriedkov EÚ vyčlenila na zlepšenie v oblasti ľudských práv, medzinárodnej ochrany a vyhliadok utečencov do budúcnosti; požaduje finančnú podporu EÚ na vytvorenie udržateľných riešení, ktoré sú zamerané na miestne a regionálne výzvy, najmä tie, ktoré súvisia s demokratickými procesmi a právnym štátom, sociálno-ekonomickým rozvojom, zdravotnou starostlivosťou, vzdelávaním, základnými príčinami chudoby, zamestnanosťou mladých ľudí v krajinách pôvodu, sociálnym vylúčením, rodovou rovnosťou, zmenou klímy, konfliktmi, prístupom k službám, a na podporu práv utečencov a posilnenie sebestačnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu, aby Európsky parlament pravidelne a verejne informovala o financovaní programov spolupráce v oblasti migrácie v tretích krajinách a ich dosahu na ľudské práva, a o spôsoboch, akými partnerské krajiny používajú toto financovanie, a aby o tom informovala aj pracovnú skupinu Výboru pre zahraničné veci pre vonkajšie finančné nástroje; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európsky parlament nie je zapojený do kontroly núdzových fondov, a to ani trustových fondov EÚ (EUTF); žiada, aby Európsky parlament zohrával významnejšiu úlohu pri monitorovaní vplyvu využívania finančných príspevkov EÚ na ľudské práva v dotknutých tretích krajinách; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnieva sa, že Európsky parlament musí v plnej miere využívať svoje právomoci v oblasti vykonávania, kontroly a rozpočtovej kontroly, ako aj audítorských postupov Európskeho dvora audítorov, pokiaľ ide o rozvojové fondy, trustové fondy, nástroje a iné nástroje financovania používané na plnenie cieľov politiky EÚ týkajúcich sa migrácie, a zabezpečiť, aby rozhodnutia EÚ o financovaní a súvisiace pridelené prostriedky boli v súlade so zásadami zákonnosti a riadneho finančného hospodárenia Únie v súlade s nariadením EÚ o rozpočtových pravidlách (11); |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že prístup založený na ľudských právach sa uplatňuje na všetky piliere nástroja NDICI vrátane reakcie na krízy v pilieri rýchlej reakcie; znovu zdôrazňuje, že výdavky súvisiace s migráciou v rámci nástroja NDICI by mali byť orientačne 10 % a že činnosti súvisiace s migráciou v rámci nástroja NDICI by sa mali zameriavať na riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a núteného vysídľovania a na podporu väčšej angažovanosti v záujme uľahčenia bezpečnej, riadnej, pravidelnej a zodpovednej migrácie, ako aj na vykonávanie plánovaných a dobre riadených migračných politík a správy; zdôrazňuje, že NDICI je nástroj na financovanie vonkajšej pomoci a že by mala existovať jasná hranica medzi vnútornou a vonkajšou migračnou politikou, nástrojmi a fondmi EÚ; zdôrazňuje, že konečná dohoda o činnostiach súvisiacich s migráciou v rámci NDICI by sa mala horizontálne koordinovať s vnútornými fondmi EÚ, ako aj s nástrojom predvstupovej pomoci (IPA), aby sa zabránilo prekrývaniu; konštatuje, že opatrenia súvisiace s migráciou v krízových situáciách vykonávané prostredníctvom piliera opatrení rýchlej reakcie by mali v súlade s medzinárodným humanitárnym právom a zásadami riešiť najmä potreby súvisiace s núteným vysídľovaním a podporou hostiteľských komunít; v tejto súvislosti trvá na tom, že treba zabezpečiť, aby viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 sprevádzal pevný rámec pre ľudské práva na účel identifikácie, vykonávania a monitorovania budúcich programov spolupráce v oblasti migrácie s cieľom prepojiť vyplácanie finančných prostriedkov EÚ s povinnosťami v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

27.

IV.   
  Vonkajšia politika EÚ v oblasti ľudských práv a ciele v oblasti migrácie

| 28. | opätovne pripomína záväzok EÚ a jej členských štátov v rámci globálneho paktu o utečencoch podieľať sa na zodpovednosti za účinnú a komplexnú ochranu utečencov a zmierňovať tlak na prijímajúce krajiny; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že EÚ a jej členské štáty by mali zvýšiť prísľuby týkajúce sa presídľovania, zabezpečiť, aby presídlenie nebolo podmienené spoluprácou tranzitnej krajiny v oblasti readmisie alebo kontroly hraníc, a zintenzívniť bezpečné a legálne cesty a predchádzať núteným návratom utečencov z hostiteľských krajín; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby prispeli k lepšie štruktúrovanému a významnejšiemu financovaniu spoločenstiev a krajín, ktoré prijímajú väčšinu utečencov; opakuje, že je dôležité v plnej miere realizovať 23 cieľov globálneho paktu o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii; domnieva sa, že Európsky parlament musí vykonávať riadnu kontrolu nad plnením oboch paktov zo strany EÚ; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby uplatňovali migračnú politiku, ktorá plne zohľadňuje ľudské práva migrantov a utečencov, ktoré sú zakotvené v medzinárodnom, regionálnom a vnútroštátnom práve; vyzýva ESVČ, Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s tretími krajinami v otázke práv migrantov ako neoddeliteľného rozmeru politiky EÚ v oblasti ľudských práv; trvá na tom, aby prepojenie medzi ľudskými právami a migráciou bolo primeranou súčasťou dvojstranných dialógov EÚ o ľudských právach s príslušnými krajinami; vyzýva delegácie EÚ v týchto krajinách, aby dôsledne monitorovali práva migrantov, najmä v tranzitných krajinách, ako aj práva utečencov a vnútorne vysídlených osôb; zdôrazňuje naliehavú potrebu vytvorenia a posilňovania bezpečných a legálnych migračných a ochranných trás s cieľom zaručiť ľudské práva a zabrániť stratám na životoch; trvá na potrebe aktívnej angažovanosti EÚ v krajinách, v ktorých obhajcom ľudských práv a organizáciám občianskej spoločnosti a komunitným organizáciám vrátane tých, ktoré chránia životy ohrozených migrantov a žiadateľov o azyl, hrozí kriminalizácia alebo sú kriminalizovaní za svoju legitímnu prácu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva EÚ, aby uskutočnila globálnu kampaň na podporu všeobecnej ratifikácie Ženevského dohovoru o právnom postavení utečencov a jeho protokolu z roku 1967; naliehavo vyzýva členské štáty, aby išli príkladom a dodržiavali Dohovor OSN o právach migrujúcich pracovníkov, ktorý je jedným z hlavných dohovorov OSN v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnieva sa, že na multilaterálnych fórach musí EÚ prevziať vedúcu úlohu pri podpore politického a normatívneho vývoja v súvislosti s právami migrantov; zdôrazňuje kľúčovú úlohu medzinárodných organizácií, regionálnych orgánov a mimovládnych organizácií, ako sú Medzinárodný výbor Červeného kríža, Vysoký komisár OSN pre utečencov (UNHCR) a Agentúra OSN pre pomoc a prácu v prospech palestínskych utečencov na Blízkom východe (UNRWA), ako aj OHCHR a osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva migrantov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili finančnú a politickú podporu pre tieto organizácie a subjekty; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva EÚ, aby do navrhovania, vykonávania a hodnotenia projektov realizovaných v tretích krajinách zahrnula diaspóru, dotknuté komunity, organizácie pod vedením utečencov a migrantov, najmä organizácie pod vedením žien, a zástupcov občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 93.

(2)  Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 111.

(3)  Ú. v. EÚ C 294, 12.8.2016, s. 18.

(4)  Ú. v. EÚ C 346, 21.9.2016, s. 47.

(5)  Ú. v. EÚ C 58, 15.2.2018, s. 9.

(6)  Ú. v. EÚ C 101, 16.3.2018, s. 47.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0323.

(8)  Smernica Rady 2002/90/ES z 28. novembra 2002, ktorá definuje napomáhanie neoprávneného vstupu, tranzitu a bydlisku (Ú. v. ES L 328, 5.12.2002, s. 17).

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 z 13. novembra 2019 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži a zrušení nariadení (EÚ) č. 1052/2013 a (EÚ) 2016/1624 (Ú. v. EÚ L 295, 14.11.2019, s. 1).

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1240 z 20. júna 2019 o vytvorení európskej siete imigračných styčných dôstojníkov (Ú. v. EÚ L 198, 25.7.2019, s. 88).

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/81

---

P9_TA(2021)0243

Správy o Turecku za obdobie 2019 – 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o správach Komisie o Turecku za obdobie 2019 – 2020 (2019/2176(INI))

(2022/C 15/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 o politike rozširovania EÚ za rok 2020 (COM(2020)0660) a na sprievodnú správu o Turecku za rok 2020 (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 o politike rozširovania EÚ za rok 2020 (COM(2020)0660) a na sprievodnú správu o Turecku za rok 2020 (SWD(2020)0355),

| — | so zreteľom na rokovací rámec pre Turecko z 3. októbra 2005 a na skutočnosť, že vstup Turecka do EÚ rovnako ako v prípade všetkých kandidátskych krajín závisí od splnenia všetkých kodanských kritérií, ako aj na potrebu normalizácie jeho vzťahov so všetkými členskými štátmi EÚ vrátane Cyperskej republiky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rokovací rámec pre Turecko z 3. októbra 2005 a na skutočnosť, že vstup Turecka do EÚ rovnako ako v prípade všetkých kandidátskych krajín závisí od splnenia všetkých kodanských kritérií, ako aj na potrebu normalizácie jeho vzťahov so všetkými členskými štátmi EÚ vrátane Cyperskej republiky,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. mája 2019 o politike rozširovania EÚ za rok 2019 (COM(2019)0260) a na sprievodnú správu o Turecku za rok 2019 (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. mája 2019 o politike rozširovania EÚ za rok 2019 (COM(2019)0260) a na sprievodnú správu o Turecku za rok 2019 (SWD(2019)0220),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnenie procesu pristúpenia – Dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre krajiny západného Balkánu (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnenie procesu pristúpenia – Dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre krajiny západného Balkánu (COM(2020)0057),

| — | so zreteľom na vyhlásenie vydané Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi 21. septembra 2005 po vyhlásení Turecka pri podpise Ankarského protokolu 29. júla 2005 vrátane ustanovenia, že uznanie všetkými členskými štátmi je nevyhnutnou súčasťou rokovaní, a na to, že je potrebné, aby Turecko pristúpilo k normalizácii svojich vzťahov so všetkými členskými štátmi a v plnej miere vykonávalo dodatkový protokol k Ankarskej dohode voči všetkým členským štátom, a to odstránením všetkých prekážok voľného pohybu tovaru vrátane obmedzení týkajúcich sa dopravných prostriedkov, a to bez predsudkov a diskriminácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vydané Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi 21. septembra 2005 po vyhlásení Turecka pri podpise Ankarského protokolu 29. júla 2005 vrátane ustanovenia, že uznanie všetkými členskými štátmi je nevyhnutnou súčasťou rokovaní, a na to, že je potrebné, aby Turecko pristúpilo k normalizácii svojich vzťahov so všetkými členskými štátmi a v plnej miere vykonávalo dodatkový protokol k Ankarskej dohode voči všetkým členským štátom, a to odstránením všetkých prekážok voľného pohybu tovaru vrátane obmedzení týkajúcich sa dopravných prostriedkov, a to bez predsudkov a diskriminácie,

| — | so zreteľom na článok 46 Európskeho dohovoru o ľudských právach, v ktorom sa uvádza, že zmluvné strany sa zaväzujú dodržiavať konečné rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) vo všetkých konaniach, ktorých sú účastníkmi, a na povinnosť Turecka vykonávať všetky rozsudky európskych súdov vrátane ESĽP, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 46 Európskeho dohovoru o ľudských právach, v ktorom sa uvádza, že zmluvné strany sa zaväzujú dodržiavať konečné rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) vo všetkých konaniach, ktorých sú účastníkmi, a na povinnosť Turecka vykonávať všetky rozsudky európskych súdov vrátane ESĽP,

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. júna 2018 a 18. júna 2019 o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia, na závery Rady z 15. júla a zo 14. októbra 2019 o protiprávnych vrtných prácach Turecka vo východnom Stredozemí, na závery Európskej rady z 12. decembra 2019, 1.-2. a 15.-16. októbra 2020, na vyhlásenia ministrov zahraničných vecí EÚ z 15. mája 2020 a zo 14. augusta 2020 o situácii vo východnom Stredozemí, na výsledok neformálneho zasadnutia ministrov zahraničných vecí EÚ (Gymnich) z 28. augusta 2020 a na všetky predchádzajúce príslušné závery Rady a Európskej rady, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. júna 2018 a 18. júna 2019 o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia, na závery Rady z 15. júla a zo 14. októbra 2019 o protiprávnych vrtných prácach Turecka vo východnom Stredozemí, na závery Európskej rady z 12. decembra 2019, 1.-2. a 15.-16. októbra 2020, na vyhlásenia ministrov zahraničných vecí EÚ z 15. mája 2020 a zo 14. augusta 2020 o situácii vo východnom Stredozemí, na výsledok neformálneho zasadnutia ministrov zahraničných vecí EÚ (Gymnich) z 28. augusta 2020 a na všetky predchádzajúce príslušné závery Rady a Európskej rady,

| — | so zreteľom na vyhlásenie UNESCO o chráme Hagia Sofia, Istanbul z 10. júla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie UNESCO o chráme Hagia Sofia, Istanbul z 10. júla 2020,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 22. marca 2021 o aktuálnom stave politických, hospodárskych a obchodných vzťahov medzi EÚ a Tureckom (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 22. marca 2021 o aktuálnom stave politických, hospodárskych a obchodných vzťahov medzi EÚ a Tureckom (JOIN(2021)0008),

| — | so zreteľom na správu komisárky Rady Európy pre ľudské práva z 19. februára 2020 po jej návšteve Turecka 1. – 5. júla 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu komisárky Rady Európy pre ľudské práva z 19. februára 2020 po jej návšteve Turecka 1. – 5. júla 2019,

| — | so zreteľom na príslušné rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o Cypre, najmä na rezolúciu 550 (1984) a rezolúciu 789 (1992),, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príslušné rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o Cypre, najmä na rezolúciu 550 (1984) a rezolúciu 789 (1992),,

| — | so zreteľom na vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca 2016,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. apríla 2020 o štvrtej výročnej správe o nástroji pre utečencov v Turecku (COM(2020)0162), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. apríla 2020 o štvrtej výročnej správe o nástroji pre utečencov v Turecku (COM(2020)0162),

| — | so zreteľom na svetový rebríček slobody tlače za rok 2020, ktorý uverejňuje organizácia Reportéri bez hraníc a v ktorom je Turecko spomedzi 180 krajín na 154. mieste, a na správu Bertelsmannovho indexu transformácie o Turecku za rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svetový rebríček slobody tlače za rok 2020, ktorý uverejňuje organizácia Reportéri bez hraníc a v ktorom je Turecko spomedzi 180 krajín na 154. mieste, a na správu Bertelsmannovho indexu transformácie o Turecku za rok 2020,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. apríla 2015 o 100. výročí genocídy Arménov (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. apríla 2015 o 100. výročí genocídy Arménov (1),

| — | so zreteľom na stanoviská Benátskej komisie Rady Európy, najmä stanoviská z 10. – 11. marca 2017 k pozmeňujúcim návrhom k ústave, ktoré prijalo Veľké národné zhromaždenie 21. januára 2017, ktoré sa majú predložiť na schválenie v národnom referende 16. apríla 2017, o opatreniach ustanoveným v nedávnych mimoriadnych zákonných dekrétoch týkajúcich sa slobody médií a o povinnostiach, právomociach a fungovaní trestno-mierového sudcovstva, stanoviská zo 6. – 7. októbra 2017 k ustanoveniam zákonného dekrétu č. 674 z 1. septembra 2016 o výkone miestnej demokracie, z 9. – 10. decembra 2016 k mimoriadnym zákonným dekrétom č. 667 – 676, ktoré boli prijaté po neúspešnom prevrate z 15. júla 2016, a zo 14. – 15. októbra 2016 o pozastavení platnosti druhého odseku článku 83 ústavy (parlamentná nedotknuteľnosť), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Benátskej komisie Rady Európy, najmä stanoviská z 10. – 11. marca 2017 k pozmeňujúcim návrhom k ústave, ktoré prijalo Veľké národné zhromaždenie 21. januára 2017, ktoré sa majú predložiť na schválenie v národnom referende 16. apríla 2017, o opatreniach ustanoveným v nedávnych mimoriadnych zákonných dekrétoch týkajúcich sa slobody médií a o povinnostiach, právomociach a fungovaní trestno-mierového sudcovstva, stanoviská zo 6. – 7. októbra 2017 k ustanoveniam zákonného dekrétu č. 674 z 1. septembra 2016 o výkone miestnej demokracie, z 9. – 10. decembra 2016 k mimoriadnym zákonným dekrétom č. 667 – 676, ktoré boli prijaté po neúspešnom prevrate z 15. júla 2016, a zo 14. – 15. októbra 2016 o pozastavení platnosti druhého odseku článku 83 ústavy (parlamentná nedotknuteľnosť),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Turecku, najmä na uznesenie z 13. marca 2019 o správe Komisie o Turecku (2) za rok 2018, z 19. septembra 2019 o situácii v Turecku, najmä o pozbavení zvolených starostov úradu (3), z 24. októbra 2019 o tureckej vojenskej operácii v severovýchodnej Sýrii a jej dôsledkoch (4), zo 17. septembra 2020 o príprave mimoriadneho samitu Európskej rady zameraného na nebezpečnú eskaláciu napätia a úlohu Turecka vo východnom Stredozemí (5) a z 26. novembra 2020 o eskalácii napätia vo Varoši po protiprávnom konaní Turecka a o naliehavej potrebe obnovenia rozhovorov (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Turecku, najmä na uznesenie z 13. marca 2019 o správe Komisie o Turecku (2) za rok 2018, z 19. septembra 2019 o situácii v Turecku, najmä o pozbavení zvolených starostov úradu (3), z 24. októbra 2019 o tureckej vojenskej operácii v severovýchodnej Sýrii a jej dôsledkoch (4), zo 17. septembra 2020 o príprave mimoriadneho samitu Európskej rady zameraného na nebezpečnú eskaláciu napätia a úlohu Turecka vo východnom Stredozemí (5) a z 26. novembra 2020 o eskalácii napätia vo Varoši po protiprávnom konaní Turecka a o naliehavej potrebe obnovenia rozhovorov (6),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre petície, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre petície,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0153/2021),

| A. | keďže Turecko je s EÚ prepojené na základe dohody o pridružení od roku 1964 (7) a v roku 1995 bola založená colná únia; keďže Európska rada v decembri 1999 udelila Turecku status kandidátskej krajiny a prístupové rokovania sa začali v roku 2005; keďže od roku 1999 Turecko má najambicióznejší a obojstranne najnáročnejší model vzťahov, ktorý môže EÚ ponúknuť tretej krajine, t. j. status krajiny kandidujúcej na to, aby sa stala členom EÚ; keďže sa očakáva, že Turecko ako kandidátska krajina a ako dôležitý partner EÚ bude rešpektovať a dodržiavať kodanské kritériá a spĺňať najvyššie normy demokracie, dodržiavania ľudských práv a zásad právneho štátu vrátane dodržiavania medzinárodných dohovorov, ku ktorým pristúpila EÚ; keďže to predpokladá, že v rámci napredujúceho prístupového procesu je potrebné skutočne sa zaviazať k reformám požadovaným v rámci rôznych kapitol, ktoré sú otvorené, a preto je potrebné postupne sa zosúlaďovať s acquis Únie a približovať sa vo všetkých aspektoch k hodnotám, záujmom, normám a politikám EÚ; keďže byť kandidátskou krajinou si vyžaduje udržiavať a zachovávať dobré susedské vzťahy s EÚ a jej členskými štátmi bez rozdielu; keďže Turecko ako kandidátska krajina a v rámci prístupového procesu uskutočnilo sériu dôležitých reforiem, ktoré určité obdobie živili nádej na dosiahnutie členstva v EÚ; keďže počas všetkých týchto rokov EÚ výrazne podporovala prístupový proces, a to politicky aj finančne; |
| --- | --- |

A.

keďže Turecko je s EÚ prepojené na základe dohody o pridružení od roku 1964 (7) a v roku 1995 bola založená colná únia; keďže Európska rada v decembri 1999 udelila Turecku status kandidátskej krajiny a prístupové rokovania sa začali v roku 2005; keďže od roku 1999 Turecko má najambicióznejší a obojstranne najnáročnejší model vzťahov, ktorý môže EÚ ponúknuť tretej krajine, t. j. status krajiny kandidujúcej na to, aby sa stala členom EÚ; keďže sa očakáva, že Turecko ako kandidátska krajina a ako dôležitý partner EÚ bude rešpektovať a dodržiavať kodanské kritériá a spĺňať najvyššie normy demokracie, dodržiavania ľudských práv a zásad právneho štátu vrátane dodržiavania medzinárodných dohovorov, ku ktorým pristúpila EÚ; keďže to predpokladá, že v rámci napredujúceho prístupového procesu je potrebné skutočne sa zaviazať k reformám požadovaným v rámci rôznych kapitol, ktoré sú otvorené, a preto je potrebné postupne sa zosúlaďovať s acquis Únie a približovať sa vo všetkých aspektoch k hodnotám, záujmom, normám a politikám EÚ; keďže byť kandidátskou krajinou si vyžaduje udržiavať a zachovávať dobré susedské vzťahy s EÚ a jej členskými štátmi bez rozdielu; keďže Turecko ako kandidátska krajina a v rámci prístupového procesu uskutočnilo sériu dôležitých reforiem, ktoré určité obdobie živili nádej na dosiahnutie členstva v EÚ; keďže počas všetkých týchto rokov EÚ výrazne podporovala prístupový proces, a to politicky aj finančne;

| B. | keďže dodržiavanie zásad právneho štátu a medzinárodného práva, predovšetkým vrátane deľby moci a boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, slobody združovania a pokojného protestu, slobody prejavu a práv národnostných menšín, je kľúčovým predpokladom dobrých vzťahov medzi EÚ a Tureckom, |
| --- | --- |

B.

keďže dodržiavanie zásad právneho štátu a medzinárodného práva, predovšetkým vrátane deľby moci a boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, slobody združovania a pokojného protestu, slobody prejavu a práv národnostných menšín, je kľúčovým predpokladom dobrých vzťahov medzi EÚ a Tureckom,

| C. | keďže z analýzy správ Komisie o Turecku od roku 2014, a najmä správ za roky 2019 a 2020, vyplýva, že turecká vláda sa čoraz viac a rýchlejšie vzďaľuje od hodnôt EÚ a jej normatívneho rámca, v rozpore s tým čo by sa očakávalo od kandidátskej krajiny, a to nielen zhoršením situácie v oblasti demokracie na domácej scéne, ale aj agresívnou zahraničnou politikou vrátane nezákonných krokov proti členským štátom EÚ; konštatuje, že v týchto správach sa uvádza, že Turecko nevykonalo odporúčania z predchádzajúcich správ, poukazuje sa na nedostatočné odhodlanie tureckej strany a spochybňuje sa želanie Turecka vstúpiť do EÚ; keďže obavy a kritické hodnotenie všeobecného zhoršenia situácie v Turecku zdieľajú aj ďalšie príslušné inštitúcie ako Rada Európy a medzinárodné organizácie pre ľudské práva; keďže sa to odráža aj v rastúcom počte prípadov a zásadných rozsudkov ESĽP; keďže vplyv tohto zhoršenia situácie je možné pozorovať v troch hlavných oblastiach: zhoršovanie právneho štátu a základných práv, inštitucionálny rámec a súvisiace reformy a zahraničná politika, ktorá je čoraz konfliktnejšia a vzrastá v rámci nej sklon používať namiesto dialógu a diplomacie vojenské prostriedky; keďže vo všetkých týchto troch oblastiach existuje jasný odklon od noriem, politík a záujmov EÚ; |
| --- | --- |

C.

keďže z analýzy správ Komisie o Turecku od roku 2014, a najmä správ za roky 2019 a 2020, vyplýva, že turecká vláda sa čoraz viac a rýchlejšie vzďaľuje od hodnôt EÚ a jej normatívneho rámca, v rozpore s tým čo by sa očakávalo od kandidátskej krajiny, a to nielen zhoršením situácie v oblasti demokracie na domácej scéne, ale aj agresívnou zahraničnou politikou vrátane nezákonných krokov proti členským štátom EÚ; konštatuje, že v týchto správach sa uvádza, že Turecko nevykonalo odporúčania z predchádzajúcich správ, poukazuje sa na nedostatočné odhodlanie tureckej strany a spochybňuje sa želanie Turecka vstúpiť do EÚ; keďže obavy a kritické hodnotenie všeobecného zhoršenia situácie v Turecku zdieľajú aj ďalšie príslušné inštitúcie ako Rada Európy a medzinárodné organizácie pre ľudské práva; keďže sa to odráža aj v rastúcom počte prípadov a zásadných rozsudkov ESĽP; keďže vplyv tohto zhoršenia situácie je možné pozorovať v troch hlavných oblastiach: zhoršovanie právneho štátu a základných práv, inštitucionálny rámec a súvisiace reformy a zahraničná politika, ktorá je čoraz konfliktnejšia a vzrastá v rámci nej sklon používať namiesto dialógu a diplomacie vojenské prostriedky; keďže vo všetkých týchto troch oblastiach existuje jasný odklon od noriem, politík a záujmov EÚ;

| D. | keďže v predchádzajúcej výročnej správe Európsky parlament zdôraznil svoje znepokojenie nad vývojom v Turecku a vážnym zhoršením situácie a požiadal Turecko, aby sa zdržalo akýchkoľvek krokov, ktoré by narušili zvrchovanosť a zvrchované práva členských štátov EÚ, ako aj akýchkoľvek provokácií, ktoré by narušili vyhliadky na konštruktívny a úprimný dialóg, a vyzval Komisiu a členské štáty, aby formálne pozastavili prístupové rokovania s Tureckom v súlade s rokovacím rámcom; keďže Európsky parlament je aj naďalej odhodlaný viesť demokratický a politický dialóg s Tureckom; keďže Európsky parlament opakovane vyzýval, aby sa otvorila kapitola 23 o súdnictve a základných právach a kapitola 24 o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti, a to v čase, keď sa turecká vláda zaviazala vykonať závažné reformy; keďže Európsky parlament výrazne obmedzil predvstupové finančné prostriedky pre Turecko vzhľadom na zhoršenie situácie v oblasti demokracie a neschopnosť dodržiavať zásady právneho štátu; keďže Komisia uviedla, že pokiaľ ide o finančné zdroje na programy v Turecku, EÚ v súčasnosti ponúka len minimálnu podporu občianskej spoločnosti a príslušným zainteresovaným stranám, ako sú novinári a obhajcovia ľudských práv; |
| --- | --- |

D.

keďže v predchádzajúcej výročnej správe Európsky parlament zdôraznil svoje znepokojenie nad vývojom v Turecku a vážnym zhoršením situácie a požiadal Turecko, aby sa zdržalo akýchkoľvek krokov, ktoré by narušili zvrchovanosť a zvrchované práva členských štátov EÚ, ako aj akýchkoľvek provokácií, ktoré by narušili vyhliadky na konštruktívny a úprimný dialóg, a vyzval Komisiu a členské štáty, aby formálne pozastavili prístupové rokovania s Tureckom v súlade s rokovacím rámcom; keďže Európsky parlament je aj naďalej odhodlaný viesť demokratický a politický dialóg s Tureckom; keďže Európsky parlament opakovane vyzýval, aby sa otvorila kapitola 23 o súdnictve a základných právach a kapitola 24 o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti, a to v čase, keď sa turecká vláda zaviazala vykonať závažné reformy; keďže Európsky parlament výrazne obmedzil predvstupové finančné prostriedky pre Turecko vzhľadom na zhoršenie situácie v oblasti demokracie a neschopnosť dodržiavať zásady právneho štátu; keďže Komisia uviedla, že pokiaľ ide o finančné zdroje na programy v Turecku, EÚ v súčasnosti ponúka len minimálnu podporu občianskej spoločnosti a príslušným zainteresovaným stranám, ako sú novinári a obhajcovia ľudských práv;

| E. | keďže napriek tomuto zásadnému postoju Európskeho parlamentu a všetkým súčasným okolnostiam Európska rada vo svojich záveroch z 1. – 2. októbra 2020 ponúkla Turecku v ďalšom úsilí o obnovenie našich vzťahov obnovený a široký pozitívny program za predpokladu, že pretrvá konštruktívne úsilie Turecka o zastavenie protiprávnych činností voči Grécku a Cypru, bude dochádzať k vzájomným ústupkom, k znižovaniu napätia a zastaveniu agresívneho správania pri ďalšom pokuse o obnovenie našich vzťahov; keďže v tých istých záveroch Európska rada zdôraznila, že v prípade obnovenia jednostranných opatrení alebo provokácií, ktoré sú v rozpore s medzinárodným právom zo strany Turecka, EÚ využije všetky nástroje a možnosti, ktoré má k dispozícii, a to aj v súlade s článkom 29 Zmluvy o Európskej únii a článkom 215 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, aby ochránila svoje záujmy, ako aj záujmy svojich členských štátov, a podľa potreby prijme rozhodnutia; keďže Turecko nedávno súhlasilo s obnovením prieskumných rozhovorov s Gréckom s cieľom zaoberať sa nedoriešenými otázkami, ktoré majú vplyv na vzťahy medzi Tureckom a Gréckom a ktoré sa týkajú zvrchovaných práv Grécka; keďže ide o pozitívny vývoj, ktorý by mohol znamenať začiatok nového obdobia dialógu a spolupráce medzi Tureckom a EÚ a jej členskými štátmi; keďže pozitívnejšie kroky a iniciatívy, a najmä skutočné opatrenia, nad rámec vyhlásení Turecka, by výrazne prispeli k obnovenému porozumeniu o budúcnosti bilaterálnych vzťahov; keďže za týchto okolností je dôležité podporovať budovanie dôvery a širší rozsah úvah o budúcnosti vzťahov medzi Tureckom a EÚ a umožniť diplomacii plniť ašpirácie a očakávania týkajúce sa vzťahov medzi EÚ a Tureckom a zároveň zachovať vysoký stupeň ostražitosti a dialógu o situácii v oblasti ľudských práv v Turecku; |
| --- | --- |

E.

keďže napriek tomuto zásadnému postoju Európskeho parlamentu a všetkým súčasným okolnostiam Európska rada vo svojich záveroch z 1. – 2. októbra 2020 ponúkla Turecku v ďalšom úsilí o obnovenie našich vzťahov obnovený a široký pozitívny program za predpokladu, že pretrvá konštruktívne úsilie Turecka o zastavenie protiprávnych činností voči Grécku a Cypru, bude dochádzať k vzájomným ústupkom, k znižovaniu napätia a zastaveniu agresívneho správania pri ďalšom pokuse o obnovenie našich vzťahov; keďže v tých istých záveroch Európska rada zdôraznila, že v prípade obnovenia jednostranných opatrení alebo provokácií, ktoré sú v rozpore s medzinárodným právom zo strany Turecka, EÚ využije všetky nástroje a možnosti, ktoré má k dispozícii, a to aj v súlade s článkom 29 Zmluvy o Európskej únii a článkom 215 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, aby ochránila svoje záujmy, ako aj záujmy svojich členských štátov, a podľa potreby prijme rozhodnutia; keďže Turecko nedávno súhlasilo s obnovením prieskumných rozhovorov s Gréckom s cieľom zaoberať sa nedoriešenými otázkami, ktoré majú vplyv na vzťahy medzi Tureckom a Gréckom a ktoré sa týkajú zvrchovaných práv Grécka; keďže ide o pozitívny vývoj, ktorý by mohol znamenať začiatok nového obdobia dialógu a spolupráce medzi Tureckom a EÚ a jej členskými štátmi; keďže pozitívnejšie kroky a iniciatívy, a najmä skutočné opatrenia, nad rámec vyhlásení Turecka, by výrazne prispeli k obnovenému porozumeniu o budúcnosti bilaterálnych vzťahov; keďže za týchto okolností je dôležité podporovať budovanie dôvery a širší rozsah úvah o budúcnosti vzťahov medzi Tureckom a EÚ a umožniť diplomacii plniť ašpirácie a očakávania týkajúce sa vzťahov medzi EÚ a Tureckom a zároveň zachovať vysoký stupeň ostražitosti a dialógu o situácii v oblasti ľudských práv v Turecku;

Všeobecné hodnotenie prístupového procesu

| 1. | s vážnym znepokojením berie na vedomie, že hoci je Turecko kandidátskou krajinou, jeho vláda sa v posledných rokoch neustále a čoraz viac dištancuje od hodnôt a noriem EÚ; konštatuje, že okrem toho jednostranné kroky vo východnom Stredozemí, ako aj rázne a niekedy provokatívne vyhlásenia proti EÚ a jej členským štátom posunuli vzťahy medzi EÚ a Tureckom na historicky najnižšiu úroveň, keďže sa zhoršili do takej miery, že si vyžadujú, aby obe strany dôkladne prehodnotili súčasný stav týchto vzťahov a ich rámca s cieľom obnoviť dialóg v kontexte vzájomnej dôvery a spolupráce a účinne riešiť základné príčiny súčasných konfliktov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že chýbajúca politická vôľa Turecka uskutočniť reformy požadované v rámci prístupového procesu a jeho neschopnosť riešiť vážne obavy EÚ týkajúce sa právneho štátu a základných práv hlboko a negatívne ovplyvnili prístupový proces a jeho vyhliadky a viedli k tomu, že vzťahy medzi EÚ a Tureckom sa stávajú čoraz viac transakčnými a sú určované okolnosťami, ktoré sotva odrážajú pôvodný plánovaný formát postupného a progresívneho zosúlaďovania s vopred stanovenými kritériami; konštatuje, že v dôsledku toho sa v rámci prístupových rokovaní otvorilo len 16 z 35 kapitol a len jedna kapitola bola predbežne uzavretá; zdôrazňuje preto, že za súčasných okolností sa prístupové rokovania Turecka fakticky a nanešťastie zastavili; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je hlboko znepokojený tým, že v priebehu rokov sa nedostatočný pokrok v zbližovaní Turecka už zmenil na úplné stiahnutie, ktoré sa vyznačuje výraznými krokmi späť v troch hlavných oblastiach: i) zhoršenie situácie vo vzťahu k právnemu štátu a základným právam, ii) prijatie regresívnych inštitucionálnych reforiem a iii) presadzovanie konfrontačnej a nepriateľskej zahraničnej politiky, a to aj voči EÚ a jej členským štátom, najmä voči Grécku a Cypru; je ďalej znepokojený skutočnosťou, že tento ústup čoraz viac sprevádza výslovná a niekedy agresívna argumentácia proti EÚ, a to zo strany štátnych predstaviteľov na vysokej úrovni vrátane prezidenta, ktorá je v krajine zosilnená provládnymi médiami; v tejto súvislosti vyzýva Turecko, aby prehodnotilo a dôveryhodne preukázalo úprimnosť svojho odhodlania dosiahnuť užšie vzťahy a zosúladenie a zbližovanie s EÚ, čo je nevyhnutnou súčasťou životaschopnosti celého prístupového procesu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že žiadny stimul, ktorý by EÚ mohla ponúknuť, nikdy nemôže nahradiť takú potrebnú politickú vôľu v Turecku, aby zabezpečilo rešpektovanie demokracie, zásad právneho štátu a základných práv a následne sa stalo členom EÚ; pripomína, že prístupový proces je proces založený na zásluhách, podmienený objektívnym pokrokom a hmatateľným záväzkom voči kodanským kritériám, dobrými susedskými vzťahmi s členskými štátmi EÚ a hodnotám EÚ; berie na vedomie pretrvávajúcu stratégiu otvorenosti a dobrej vôle, ktorú EÚ prijala a ktorá sa neskôr prejavila v obnovenom pozitívnom programe, ktorý Európska rada ponúkla v októbri 2020; ďalej berie na vedomie prebiehajúce diplomatické úsilie EÚ zamerané na obnovenie kapacity skutočného a účinného dialógu s Tureckom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uznáva, že chýbajúce výsledky v čoraz viac stagnujúcom procese pristúpenia prispeli k únave pociťovanej na oboch stranách a k postupnej strate záujmu tureckých orgánov a k čoraz väčšiemu ignorovaniu výsledkov Komisiou vykonávaného postupu monitorovania pokroku a uznesení Európskeho parlamentu z ich strany; v tejto súvislosti pripomína, že Rada naďalej blokovala otvorenie kapitoly 23 o súdnictve a základných právach a kapitoly 24 o spravodlivosti, slobode a bezpečnosti, a to v čase, keď sa turecká vláda zaviazala vykonať závažné reformy; zdôrazňuje však, že blokovanie zo strany Rady nemôže byť ospravedlnením pre zhoršenie situácie v posledných rokoch; zastáva názor, že prístupový proces sa stal samoúčelným; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že od poslednej správy Európskeho parlamentu sa situácia ani zďaleka nezlepšila, ba naopak, ešte viac sa zhoršila, pokiaľ ide o domácu, inštitucionálnu a zahraničnú politiku; preto dôrazne trvá na tom, ak súčasný negatívny trend nebude naliehavo a dôsledne zvrátený, že by Komisia v súlade s rokovacím rámcom z októbra 2005 mala odporučiť formálne pozastavenie prístupových rokovaní s Tureckom, aby obe strany realistickým spôsobom a prostredníctvom štruktúrovaného a komplexného dialógu na vysokej úrovni preskúmali vhodnosť súčasného rámca a jeho schopnosť fungovať alebo v prípade potreby preskúmali možné nové modely budúcich vzťahov; uznáva, že rokovania by sa v každom prípade mali viesť bona fide a nemali by sa zmariť ani zvrátiť iba na základe kultúrnych alebo náboženských dôvodov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje poľutovanie nad súčasným nedostatkom porozumenia medzi EÚ a Tureckom, ale opätovne potvrdzuje svoje pevné presvedčenie, že Turecko je krajinou strategického významu z politického, hospodárskeho a zahraničnopolitického hľadiska, partnerom, ktorý je kľúčovým pre stabilitu širšieho regiónu, a spojencom, s ktorým chce EÚ nadviazať čo najlepšie vzťahy, a to aj v rámci NATO, a s cieľom vytvoriť stabilné a bezpečné prostredie vo východnom Stredozemí založené na dobrom dialógu, záväzku, rešpekte a vzájomnej dôvere; opätovne potvrdzuje svoj záujem o strategické zosúladenie a konštruktívnu spoluprácu založenú na spoločných hodnotách a záujmoch v oblastiach, ako sú zahraničná politika a bezpečnosť, hospodárstvo, obchod, migrácia, zmena klímy a digitalizácia; vyjadruje sklamanie nad tým, že všetky tieto vyhliadky pozitívneho vzťahu marí súčasná politika vedenia Turecka, a to aj v dôsledku destabilizačného postoja Turecka v regióne a jeho jednostranných krokov v rozpore s medzinárodným právom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje svoju vôľu posilniť a prehĺbiť vzájomné poznanie a porozumenie medzi tureckou spoločnosťou a spoločnosťami členských štátov EÚ, podporovať kultúrny rast, spoločensko-kultúrne výmeny a bojovať proti všetkým prejavom sociálnych, náboženských, etnických alebo kultúrnych predsudkov a intolerancie; dôrazne opakuje, že Európska únia a jej členské štáty sú v prvom rade priateľmi a partnermi Turecka a obyvateľov Turecka, s ktorými má Európa spoločné hlboké obchodné, kultúrne a historické väzby; vyjadruje svoj plný záväzok naďalej podporovať nezávislú občiansku spoločnosť Turecka za akýchkoľvek okolností a rámca vzťahov, ktoré môže priniesť budúcnosť; domnieva sa však, že prístupový proces je stále najsilnejším nástrojom na vyvíjanie normatívneho tlaku na tureckú vládu a konštruktívneho dialógu s ňou a že je aj najlepším rámcom na udržanie demokratických a proeurópskych ambícií tureckej spoločnosti a na podporu zbližovania s EÚ a jej členskými štátmi, pokiaľ ide o politiky a normy vrátane základných práv a demokratických hodnôt; zdôrazňuje, že čisto transakčný vzťah sotva prispeje k pokroku Turecka smerom k demokratickejšiemu modelu a že tento model bude vyžadovať politickú vôľu na najvyššej politickej úrovni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, súbežne so schopnosťou dialógu na inštitucionálnej úrovni, úzke fungujúce väzby s tureckou spoločnosťou; preto naliehavo vyzýva Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby uprednostnili dynamickú občiansku spoločnosť v Turecku a jej úsilie o demokraciu a aby naďalej podporovali turecké organizácie občianskej spoločnosti prostredníctvom príslušných finančných nástrojov vrátane nástroja predvstupovej pomoci (IPA), keďže tieto organizácie by mohli prispieť k vytvoreniu politickej vôle potrebnej na vybudovanie pevných základov pre proces integrácie do EÚ; v tejto súvislosti opakuje svoju požiadavku, aby financovanie politických reforiem v Turecku z nástroja IPA riadila EÚ a aby sa naďalej zameriavalo na posilňovanie dialógu a poskytovanie podpory občianskej spoločnosti, neštátnym subjektom a medziľudským kontaktom, pokiaľ krajina nedosahuje pokrok v oblasti demokracie, právneho štátu a ľudských práv; podporuje nový a okamžitý konštruktívny mechanizmus dialógu s tureckou občianskou spoločnosťou s cieľom budovať vzájomnú dôveru a udržať demokratické a proeurópske ambície tureckej spoločnosti a podporovať výmeny, ktoré by sa mali zameriavať najmä na demokratizáciu, ľudské práva, právny štát, dobrú správu vecí verejných, udržateľný rozvoj, zelenú a digitálnu transformáciu, pričom sa spolieha na primerané financovanie EÚ na dosiahnutie efektívnych výsledkov; žiada Komisiu a ESVČ, aby naďalej podporovali mladých ľudí v Turecku prostredníctvom príslušných finančných nástrojov a rozšírením účasti na programe Erasmus+ a štipendií Jean Monnet, s cieľom podporovať okrem iného spoluprácu v oblasti výskumu a spoločný boj proti zmene klímy, ochranu životného prostredia a posilnenie postavenia žien v spoločnosti a podnikaní; |
| --- | --- |

9.

Právny štát a základné práva

| 10. | je hlboko znepokojený vážnym zhoršením situácie v oblasti základných slobôd, ktoré odhaľuje zúfalú situáciu v oblasti ľudských práv v Turecku a pokračujúce narúšanie demokracie a právneho štátu, v rozpore s kodanskými kritériami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnieva sa, že kľúčovú oblasť základných práv a slobôd, ktorá je jadrom prístupového procesu, nemožno oddeliť a izolovať od celkových vzťahov a že zostáva hlavnou prekážkou pokroku v rámci akéhokoľvek pozitívneho programu, ktorý by sa mohol ponúknuť Turecku a ktorý by mal byť podmienený aj úplným dodržiavaním medzinárodného práva a základnej zásady dobrých susedských vzťahov a regionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že k zhoršovaniu základných slobôd v Turecku dochádzalo už pred obdobím výnimočného stavu vyhláseného po pokuse o prevrat v roku 2016, ktorý znovu dôrazne odsudzuje; domnieva sa, že mimoriadne opatrenia možno odôvodniť za výnimočných okolností, ako je napríklad pokus o štátny prevrat, musia však byť primerané a musia byť obmedzené z hľadiska času a rozsahu; s hlbokým znepokojením konštatuje, že napriek formálnemu zrušeniu výnimočného stavu v júli 2018 bolo do právnych predpisov začlenených množstvo právnych ustanovení a reštriktívnych prvkov výnimočného stavu, a že preto vplyv výnimočného stavu na demokraciu a základné práva sa aj naďalej výrazne prejavuje, a to napriek existenčnej hrozbe, ktorá už dávno a našťastie zmizla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že táto represívna forma vládnutia sa už stala zámernou, neprestajnou a systematickou štátnou politikou, ktorá sa vzťahuje na všetky kritické činnosti, ako je mierový politický aktivizmus v otázkach, ktoré sa týkajú Kurdov a alevitov, pokojné protesty a demonštrácie bývalých pracovníkov z verejného sektora a aktivistov za práva žien, práva LGBTI, ako aj obetí výnimočného stavu, alebo dokonca na udalosti, ktoré sa odohrali pred pokusom o prevrat, ako sú napríklad protesty v parku Gezi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že súčasné príliš široké protiteroristické ustanovenia a zneužívanie protiteroristických opatrení sa stali základom tejto štátnej politiky potláčania ľudských práv a akéhokoľvek kritického hlasu v krajine so spoluúčasťou súdnictva, ktoré nie je schopné alebo ochotné zasiahnuť v prípade akéhokoľvek zneužívania ústavného poriadku; vyjadruje poľutovanie nad tým, že táto široká koncepcia terorizmu je v rozpore so základnou zásadou individuálnej zodpovednosti, keďže sa využívajú kolektívne všeobecné obvinenia; s veľkým znepokojením berie na vedomie pokračujúce masové väznenie ľudí vrátane novinárov, obhajcov ľudských práv a politických oponentov, ktorí boli odsúdení alebo zadržaní vo vyšetrovacej väzbe pre obvinenia súvisiace s terorizmom, najmä za údajné členstvo v teroristickej organizácii, na základe nedostatočných dôkazov; vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že ako sa konštatovalo pri prijatí všeobecného pravidelného preskúmania, turecké orgány nemajú žiadne plány na ďalšiu revíziu protiteroristického zákona; preto naliehavo vyzýva Turecko, aby zosúladilo svoje protiteroristické právne predpisy s medzinárodnými normami s cieľom zabezpečiť účinnú ochranu základných práv a slobôd a proporcionalitu a rovnosť pred zákonom; uznáva, že Turecko má legitímne bezpečnostné obavy a právo bojovať proti terorizmu; zdôrazňuje však, že to musí robiť v súlade so zásadami právneho štátu, s ľudskými právami a so základnými slobodami; opakovane a jednoznačne odsudzuje násilné teroristické útoky Strany kurdských pracujúcich (PKK), ktorá je od roku 2002 na zozname teroristických organizácií EÚ; vyjadruje úprimnú sústrasť tureckej verejnosti, a najmä rodinám 13 tureckých občanov zabitých pri teroristickom útoku v meste Gara v Iraku vo februári 2021; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že v rámci tureckých protiteroristických ustanovení a opatrení sa zachovalo množstvo núdzových obmedzení, a preto pretrvávajú ich nepriaznivé účinky na ľudské práva a základné slobody, a to aj obmedzením záruk riadneho procesu, predĺžením trvania vyšetrovacej väzby a umožnením pokračujúceho prepúšťania verejných činiteľov z dôvodu pokračovania údajných väzieb na teroristické organizácie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je veľmi znepokojený tým, že rasistické pravicové extrémistické hnutie Ülkücü, známe ako „Siví vlci“, ktoré je úzko prepojené so stranou vládnej koalície MHP (Strana národného hnutia) sa šíri v samotnom Turecku, ale aj v zahraničí v členských štátoch EÚ; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby preskúmali možnosť doplniť hnutie Siví vlci do zoznamu teroristov EÚ a zakázať ich združenia a organizácie v krajinách EÚ, aby dôkladne monitorovali ich činnosti a bojovali proti ich vplyvu, ktorý je obzvlášť hrozivý pre občanov s kurdským, arménskym alebo gréckym pôvodom a kohokoľvek, koho považujú za protivníka; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že narúšanie právneho štátu a systémový nedostatok nezávislosti súdnictva sú aj naďalej jednými z najnaliehavejších a najznepokojujúcejších problémov; odsudzuje zvýšenú kontrolu zo strany výkonnej moci a politický tlak, ktorý ovplyvňuje prácu sudcov, prokurátorov, právnikov a advokátskych komôr; je hlboko znepokojený nad zhoršujúcimi sa štrukturálnymi problémami v oblasti nedostatočnej inštitucionálnej nezávislosti súdnictva od výkonnej moci; poukazuje na to, že nedostatočná nezávislosť súdnictva v spojení s odrádzajúcim účinkom hromadného prepúšťania zo strany vlády v posledných rokoch predstavujú vážne ohrozenie právneho štátu a oslabujú schopnosť súdnictva ako celku poskytovať účinný prostriedok nápravy v prípadoch porušovania ľudských práv, a to pokiaľ ide o opatrenia prijaté počas výnimočného stavu, ako aj vo všeobecnosti; s poľutovaním konštatuje, že v tejto súvislosti stratégia reformy súdnictva a tri nasledujúce legislatívne balíčky nebudú schopné dosiahnuť stanovené ciele, najmä ak sa nepremietnu do skutočných zmien správania prokurátorov a ak súdne rozhodnutia budú naďalej v rozpore s medzinárodnými normami; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebná dôkladná reforma zákonodarnej a súdnej zložky moci, aby bolo možné v primeranom čase zlepšiť prístup k systému súdnictva, posilniť jeho účinnosť a zabezpečiť lepšiu ochranu práva na súdny proces; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odsudzuje prepustenie, hromadné preradenie a nútené odvolanie približne 30 % tureckých sudcov a prokurátorov, čo spôsobuje znepokojujúcu mieru zastrašovania, autocenzúry a pokles celkovej kvality súdnych rozhodnutí; pripomína, že akékoľvek prepúšťanie a vymenovanie v rámci súdnictva by malo podliehať mimoriadne prísnej kontrole, že v prípade výkonnej moci by mal platiť zákaz zasahovania do súdnictva alebo pokusov vyvíjať vplyv na súdnictvo a že pri vymenúvaní sudcov sa musia dodržiavať zásady nezávislosti a nestrannosti; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že pri prijímaní výsledku všeobecného pravidelného preskúmania v októbri 2020 Turecko odmietlo prijať odporúčania na zavedenie zmeny ústavy v tom smere, aby sa rada sudcov a prokurátorov (Hâkimler ve Savcılar Kurulu – HSK) stala nezávislou od výkonnej moci; vyzýva na riešenie nedostatkov v štruktúre a postupe výberu členov rady HSK s cieľom zabezpečiť jej nezávislosť a skoncovať s jej svojvoľnými rozhodnutiami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je hlboko znepokojený nad situáciou právnikov v Turecku, keďže za posledné roky boli a naďalej sú stovky z nich vystavení obťažovaniu, zatýkaniu, stíhaniu a odsúdeniu v súvislosti so zastupovaním svojich klientov; súhlasí s obavami zdôraznenými v stanovisku Benátskej komisie prijatom v októbri 2020 k zmenám zákona o právnikoch z roku 1969 prijatým v júli 2020, najmä pokiaľ ide o vytvorenie viacerých advokátskych združení v tom istom meste; zdôrazňuje, že to povedie k ďalšej politizácii právnického povolania, čoho výsledkom bude nezlučiteľnosť s požiadavkou nestrannosti právnického povolania a ohrozenie nezávislosti právnikov; zastáva názor, že táto právna reforma môže byť ďalšou ranou pre fungovanie súdnictva a pokusom o obmedzenie moci existujúcich advokátskych združení a odstránenie zostávajúcich kritických hlasov; naliehavo vyzýva turecké orgány, aby rešpektovali nezávislosť právnikov a umožnili im slobodne vykonávať ich prácu v súlade s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv; žiada okamžité a bezpodmienečné prepustenie všetkých právnikov, ktorí sú zadržiavaní výhradne za výkon právnického povolania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje poľutovanie nad smrťou právničky Ebru Timtikovej po 238 dňoch hladovky v snahe dosiahnuť spravodlivý proces po jej odsúdení za údajné členstvo v teroristickej organizácii a v čase, keď prebiehalo konanie o jej odvolaní na kasačnom súde; pripomína, že ide o štvrtého väzňa, ktorý tento rok zomrel v dôsledku hladovky v snahe dosiahnuť spravodlivý proces, a to po smrti Heliny Bölekovej a Íbrahima Gökçeka, dvoch hudobníkov zo skupiny Grup Yorum, a Mustafu Koçaka; očakáva, že prebiehajúci proces proti trom policajtom obvineným zo zabitia kurdského právnika v oblasti ľudských práv Tahira Elçiho konečne odhalí všetky okolnosti jeho smrti a vnesie do jeho prípadu spravodlivosť; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je hlboko znepokojený tým, že turecké súdnictvo a turecká vláda ignorujú rozhodnutia ESĽP, a čoraz častejším nedodržiavaním rozsudkov ústavného súdu zo strany nižších súdov; uznáva, že sa vyskytli prípady, keď turecké súdnictvo po rozhodnutí ESĽP uskutočnilo nové súdne konania s väzňami; s poľutovaním však konštatuje, že tieto nové súdne konania často nespĺňajú medzinárodne uznávané normy pre spravodlivý proces, ako napríklad v prípade İlhana Samiho Çomaka; vyzýva Turecko, aby zabezpečilo plnohodnotné rešpektovanie EDĽP a dodržiavanie príslušných rozsudkov a iných rozhodnutí ESĽP, ako aj spoluprácu s Radou Európy s cieľom posilniť právny štát, demokraciu a základné práva; dúfa, že ESĽP bude môcť uprednostniť a urýchliť vydanie rozsudkov v mnohých tureckých veciach vedených na tomto súde vrátane veci týkajúcej sa novinára Hanıma Büşru Erdala; víta nedávny rozsudok ESĽP v prípade významného spisovateľa Ahmeta Altana, ktorý prebiehal od roku 2017 a v ktorom sa rozhodlo, že došlo okrem iného k porušovaniu jeho práv na slobodu a bezpečnosť a slobodu prejavu; víta jeho následné prepustenie z väzenia po tom, ako turecký kasačný súd zrušil rozsudok proti nemu, a opätovne vyzýva príslušné turecké orgány, aby urýchlene vykonali všetky ostatné rozsudky ESĽP; konštatuje, že turecké súdnictvo tiež nerešpektuje rozhodnutia prijaté mechanizmami OSN, ako sú výbor OSN pre ľudské práva a pracovná skupina pre svojvoľné zadržiavanie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad podmienkami väzby francúzskeho štátneho príslušníka Fabiena Azoulaya zatknutého a odsúdeného v Turecku, ktorý je viac ako štyri roky väznený, najnovšie vo väzení Giresun, kde je vystavený fyzickému násiliu a opakovanému zlému zaobchádzaniu, ako aj pokusom prinútiť ho, aby prestúpil na islam; dôrazne odsudzuje homofóbne a antisemitské motívy tohto zlého zaobchádzania; naliehavo vyzýva turecké orgány, aby bezodkladne prijali všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie jeho ochrany a presunu do jeho domovskej krajiny; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom účinných prostriedkov nápravy v prípade rozsiahleho prepúšťania, ktoré sa týka mnohých osôb, medzi ktorými je viac ako 152 000 štátnych zamestnancov vrátane učiteľov, lekárov, akademikov, právnikov, sudcov a prokurátorov, ktorí boli prepustení a bolo im natrvalo zakázané pracovať vo verejnom sektore alebo dokonca v ich profesii celkovo; zdôrazňuje, že mnohé z týchto prípadov prepustení majú naďalej ničivé účinky na prepustené osoby, ako aj na ich rodiny vrátane trvalej sociálnej a profesijnej stigmy; má vážne pochybnosti o fungovaní Komisie pre vyšetrovanie opatrení prijatých počas výnimočného stavu (CoSEM) ako vnútorného prostriedku nápravy z dôvodu jej nedostatočnej nezávislosti, nestrannosti a efektívnosti; konštatuje, že svojvoľné rušenia cestovných pasov, napriek niektorým postupným zlepšeniam, zostávajú vážnym neopodstatneným obmedzením slobody pohybu dotknutých osôb; vyzýva turecké orgány, aby rešpektovali právo na obhajobu osôb, ktoré boli prepustené, a aby zabezpečili postup posudzovania v súlade s medzinárodnými normami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | Je zhrozený vyhláseniami najvyšších predstaviteľov výkonnej moci a vládnej koalície o možnom obnovení trestu smrti, ktorý Turecko zrušilo v roku 2004; varuje, že takýto poľutovaniahodný krok by bol nielen v rozpore s existujúcimi medzinárodnými záväzkami Turecka, ale bol by nezlučiteľný s procesom pristúpenia k EÚ; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opätovne zdôrazňuje význam slobody a nezávislosti médií ako jednej zo základných hodnôt EÚ a základného kameňa akejkoľvek demokracie; vyjadruje vážne znepokojenie nad neprimeranými a svojvoľnými opatreniami obmedzujúcimi slobodu prejavu, slobodu médií a prístup k informáciám v Turecku, kde sa často zneužívajú protiteroristické právne predpisy s cieľom tlmiť kritiku, uprostred ťaživého nedostatku plurality médií; naliehavo vyzýva Turecko, aby prioritne zaručilo slobodu médií a slobodu prejavu na platformách sociálnych médií, a to aj reformou článku 299 trestného zákona (o urážke prezidenta), ktorý sa neustále zneužíva na prenasledovanie spisovateľov, reportérov, publicistov a redaktorov, a aby okamžite prepustilo a oslobodilo všetkých nezákonne zadržiavaných novinárov, spisovateľov, zamestnancov médií a používateľov sociálnych médií za výkon ich povolania a občianskych práv; konštatuje, že aj keď sa za posledný rok počet novinárov vo väzení znížil zo 160 na viac ako 70, tento počet je naďalej veľmi vysoký a naďalej vyvoláva vážne obavy a že ľudia sú často väznení z nepodstatných dôvodov; vyzýva turecké orgány, aby preukazovali nulovú toleranciu voči všetkým prípadom fyzického a verbálneho zneužívania alebo ohrozovania novinárov a aby umožnili opätovné otvorenie médií, ktoré svojvoľne zatvorili; je hlboko znepokojený rozhodnutím provinčného súdu v Istanbule z 20. októbra 2020 zrušiť predchádzajúce oslobodenie a znovu súdiť zástupcu Turecka organizácie Reportéri bez hraníc Erola Önderoğlua, obhajcu ľudských práv Şebnema Korura Fincancıho a spisovateľa a novinára Ahmeta Nesina, ktorí sú obvinení z niekoľkých trestných činov vrátane šírenia teroristickej propagandy z dôvodu ich účasti na kampani solidarity s novinami a hrozí im väzenie až do 14,5 roka; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyjadruje znepokojenie nad tým, aký negatívny vplyv bude mať zákon o úprave internetových publikácií a boji proti trestnej činnosti páchanej prostredníctvom týchto publikácií z júla 2020 na slobodu prejavu, keďže ukladá poskytovateľom sociálnych médií nové drakonické povinnosti, dáva vláde rozsiahle právomoci v oblasti cenzúry obsahu na internete a poskytuje ďalšie dôvody na stíhanie používateľov sociálnych médií; berie na vedomie zrušenie zákazu Wikipedie, ale zdôrazňuje, že naďalej je blokovaných viac ako 400 000 webových stránok a naďalej platí niekoľko obmedzení v oblasti používania sociálnych médií; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad nedostatočnou nezávislosťou a nestrannosťou verejných subjektov, ako je Najvyššia rozhlasová a televízna rada (RTÜK) a Agentúra pre tlačovú reklamu (BİK), ktoré sú používané ako nástroj na svojvoľné pozastavenie, zakázanie a pokutovanie médií považovaných za kritické k vláde alebo finančný nátlak na ne, čo umožňuje takmer úplnú kontrolu masovokomunikačných prostriedkov; vyjadruje poľutovanie nad zrušením viac ako 700 novinárskych preukazov prezidentským riaditeľstvom pre komunikáciu v roku 2019 a nad ťažkosťami, s ktorými sa stretávajú miestni a medzinárodní novinári pri vykonávaní svojej práce; |
| --- | --- |

27.

| 28. | chváli existenciu dynamickej, pluralitnej, angažovanej a heterogénnej občianskej spoločnosti v Turecku napriek masívnemu politickému zasahovaniu, keďže táto predstavuje jednu z mála zostávajúcich možností kontroly tureckej vlády a má potenciál pomôcť krajine čeliť jej hlbokým politickým a sociálnym výzvam; je hlboko znepokojený ďalším zhoršením situácie, ktoré má vplyv na slobodu zhromažďovania a združovania, a odsudzuje svojvoľné zatváranie organizácií občianskej spoločnosti vrátane popredných ľudskoprávnych mimovládnych organizácií a médií; v tejto súvislosti odsudzuje nový zákon o prevencii financovania šírenia zbraní hromadného ničenia z decembra 2020, ktorým sa tureckému ministerstvu vnútra a prezidentovi udeľuje rozsiahla právomoc obmedziť činnosti mimovládnych organizácií, obchodných partnerstiev, nezávislých skupín a združení a ktorý je zrejme zameraný na ďalšie limitovanie, obmedzovanie a kontrolu občianskej spoločnosti; dôrazne podporuje výzvu niekoľkých osobitných zástupcov OSN adresovanú tureckej vláde, aby preskúmali tieto právne predpisy s cieľom zabezpečiť dodržiavanie medzinárodných záväzkov Turecka v oblasti ľudských práv; vyzýva Turecko, aby kritické alebo nesúhlasné hlasy vrátane obhajcov ľudských práv, akademikov a novinárov považovalo za hodnotných prispievateľov k sociálnemu dialógu a nie za destabilizačné sily; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadruje poľutovanie nad rozsiahlym zhoršením akademickej slobody v Turecku, najmä pokračujúcim porušovaním práv tzv. akademikov za mier napriek rozhodnutiu ústavného súdu z júla 2019, ako aj nad zmenami zákona o tureckej rade pre vysokoškolské vzdelávanie, ktorými sa k reštriktívnym opatreniam, ktoré už nadobudli účinnosť, pridávajú ďalšie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | odsudzuje násilné potlačenie protestov zo strany tureckých orgánov v súvislosti s vymenovaním rektora Bosporskej univerzity vládou; je zhrozený masovým zadržiavaním študentov, nadmerným používaním sily zo strany polície pri pokojných demonštráciách, rozhodnutím guvernéra Istanbulu selektívne zakázať všetky druhy stretnutí a demonštrácií v okolí univerzity, zobrazovaním demonštrantov, konkrétne študentov, absolventov a akademikov, ako teroristov a zameriavaním sa na LGBTI skupiny; vyzýva Turecko, aby stiahlo obvinenia a prepustilo tých, ktorí sú svojvoľne zadržiavaní za uplatňovanie svojho práva na pokojné zhromažďovanie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Turecko, aby sa zdržalo zadržiavania a stíhania novinárov a obhajcov ľudských práv ako prostriedku na zastrašovanie novinárov a obhajcov ľudských práv alebo na ich odrádzanie od slobodného podávania správ o otázkach ľudských práv; naliehavo vyzýva Turecko, aby urýchlene a nezávisle vyšetrilo oznámené prípady zastrašovania a obťažovania obhajcov ľudských práv, novinárov, akademikov a aktivistov občianskej spoločnosti a aby vyvodilo zodpovednosť voči osobám zodpovedným za takéto zneužívanie; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je hlboko znepokojený neustálymi útokmi a tlakom na opozičné strany v Turecku vrátane odsúdenia členov opozície alebo zneužívania finančných zdrojov a administratívnych právomocí štátu úradujúcou vládou, čo ohrozuje riadne fungovanie demokratického systému; vyzýva hlavné turecké strany, aby pokračovali v demokratickom a parlamentnom úsilí pri presadzovaní európskej cesty pre Turecko v rámci zákonov a ústavy Turecka; |
| --- | --- |

32.

| 33. | s veľkým znepokojením berie na vedomie spôsob, akým sa turecké orgány osobitne a nepretržite zacieľujú na Ľudovú demokratickú stranu (HDP) vrátane jej mládežníckych organizácií; dôrazne odsudzuje obžalobu, ktorú podal prokurátor tureckého kasačného súdu na ústavnom súde, ktorou sa domáha rozpustenia HDP a politického zákazu pre viac ako 600 členov HDP; zdôrazňuje, že okrem toho, že ide o vážnu politickú chybu v strednodobom horizonte, predstavuje to nezvratný úder voči pluralizmu a demokratickým princípom, v dôsledku čoho zostanú milióny voličov v Turecku bez zastúpenia; dôrazne odsudzuje od novembra 2016 pretrvávajúce zadržiavanie bývalých spolupredsedov HDP Figen Yüksekdağovej a Selahattina Demirtașa, vodcu opozície a bývalého kandidáta na prezidenta; pripomína rozsudok ESĽP vo veci Demirtaş z 20. novembra 2018, potvrdený rozsudkom veľkej komory ESĽP z 22. decembra 2020, v ktorom boli turecké orgány vyzvané na jeho okamžité prepustenie; je zhrozený sústavným nerešpektovaním tohto záväzného rozsudku ESĽP; odsudzuje nedávne rozhodnutie 46. trestného súdu prvého stupňa v Istanbule, Bakırköy odsúdiť Selahattina Demirtaşa na tri a pol roka väzenia za údajné urážky prezidenta, jeden z najdlhších trestov, ktoré boli doteraz vynesené za takéto obvinenia; vyjadruje poľutovanie nad tým, že 7. januára 2021, 22. porotný súd v Ankare prijal ďalšiu obžalobu proti celkovo 108 politikom vrátane pána Demirtaşa a pani Yüksekdağovej za ich údajnú úlohu v protestoch v Kobane v októbri 2014, hoci je založená na tom istom súbore faktov a udalostí, o ktorých už veľká komora konštatovala, že predstavujú nedostatočné dôvody na zadržanie pána Demirtaşa; odsudzuje aj opakované zrušenie poslaneckého mandátu poslancov HDP a CHP, ktoré vážne poškodzuje obraz parlamentu ako demokratickej inštitúcie; vyjadruje znepokojenie nad tým, že generálny prokurátor v Ankare pripravuje vyšetrovanie na zrušenie parlamentnej imunity ďalších deviatich poslancov HDP vrátane súčasného spolupredsedu HDP Pervina Buldana, Merala Danış Beştaşa, Hakkıho Saruhan Oluça, Gara Paylana, Hüda Kaya, Sezaia Temellia, Serpila Kemalbay Pekgözegüa, Pera Dündara a Fatma Kurtulana, aby mohli byť stíhaní pre svoju údajnú úlohu v protestoch v Kobane v roku 2014; poukazuje na prípad Cihana Erdala, člena mládežníckeho krídla tureckej Zelenej/Ľavicovej strany, ktorého počas dočasnej návštevy u rodiny v Turecku 25. septembra 2020 zatkli a zadržali, a to výlučne z dôvodu členstva v Ľudovej demokratickej strane (HDP) 6 rokov pred jeho zatknutím; odsudzuje rozhodnutie zbaviť poslanca HDP Ömera Faruka Gergerlioğlua parlamentného kresla a poslaneckej imunity a jeho následné zatknutie v priestoroch Veľkého národného zhromaždenia Turecka; domnieva sa, že toto rozhodnutie je odplatou za jeho aktivizmus v oblasti ľudských práv, a to aj za to, že priniesol na pôdu parlamentu rozsiahle sťažnosti na domové prehliadky a obťažovanie vo väzniciach a počas policajného zadržania a začal proti nim kampaň na sociálnych sieťach; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad postupným zvyšovaním tlaku na hlavnú opozičnú stranu (CHP) a jej lídra Kemala Kılıçdaroğlua vrátane konfiškácie letákov tejto strany na základe súdneho príkazu, nad žiadosťou o zbavenie imunity lídra na základe jeho politických vyhlásení a nad verejnými hrozbami alebo dokonca fyzickými útokmi proti lídrovi CHP; opakuje svoje vážne znepokojenie nad pokračujúcim politickým a súdnym obťažovaním Canan Kaftancıoğluovej, predsedníčky CHP v provincii Istanbul, ktorá bola v septembri 2019 odsúdená na takmer 10 rokov väzenia v politicky motivovanom prípade, v ktorom sa čaká na rozhodnutie najvyššieho súdu, a ktorá bola obžalovaná v decembri 2020 a hrozí jej trest odňatia slobody na ďalších 10 rokov v novom politickom prípade, ktorý sa súčasne týka štyroch novinárov z denníka Cumhuriyet; víta skutočnosť, že poslanec CHP Enis Berberoğlu získal späť svoje kreslo a poslaneckú imunitu na základe druhého rozsudku ústavného súdu z 21. januára 2021, keďže súdy nižšieho stupňa nezohľadnili jeho predchádzajúci rozsudok; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Turecko, aby prepustilo všetkých uväznených obhajcov ľudských práv, novinárov, právnikov, akademikov a iných osôb, ktoré boli zadržané na základe nepodložených obvinení, a aby im umožnilo vykonávať ich prácu bez ohrozovania alebo prekážok za každých okolností; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili ochranu a podporu ohrozených obhajcov ľudských práv v Turecku, a to aj prostredníctvom núdzových grantov; odsudzuje nedávne rozhodnutie odvolacieho regionálneho súdu v Istanbule potvrdiť dlhodobé tresty odňatia slobody štyrom obhajcov ľudských práv vo veci Büyükada na základe obvinení súvisiacich s terorizmom, a to aj napriek tomu, že chýbali akékoľvek dôkazy o trestnej činnosti a že obvinenia voči týmto žalovaným boli opakovane vyvrátené, a to aj na základe dôkazov, ktoré predložil štát samotný; považuje tento prípad za ďalší príklad prostredia nepriateľského voči organizáciám občianskej spoločnosti a opakujúceho sa vplyvu nebezpečnej politickej rétoriky vedúceho k predpojatým súdnym rozhodnutiam; odsudzuje opätovné zatknutie spisovateľa Ahmeta Altana v novembri 2019 len týždeň po tom, ako bol prepustený z väzenia po viac než troch rokoch vyšetrovacej väzby; je hlboko znepokojený obťažovaním Öztürka Türkdoğana, známej osobnosti v oblasti ľudských práv a spolupredsedu İnsana Hakları Derneğia (Združenie pre ľudské práva (IHD)), ktorý bol nedávno zatknutý počas domovej prehliadky v súvislosti s utajeným vyšetrovaním a neskôr bol prepustený; |
| --- | --- |

35.

| 36. | dôrazne odsudzuje opätovné zatknutie Osmana Kavalu, ktorý je významnou a rešpektovanou poprednou osobnosťou občianskej spoločnosti, a to len niekoľko hodín po jeho oslobodení vo februári 2020, a jeho pretrvávajúce viac než trojročné zadržiavanie na základe falošných obvinení a flagrantného odmietnutia splniť konečné rozhodnutie ESĽP a následnú výzvu Výboru ministrov Rady Európy; považuje nové konanie a obvinenie proti nemu a akademikovi z USA Henrymu Barkeyovi za údajnú špionáž a pokus o rozvrat ústavného poriadku Turecka za nepodložené, bez akýchkoľvek dôkazov, a teda za politicky motivované; je úplne šokovaný nedávnymi súdnymi rozhodnutiami, ako je rozsudok odvolacieho súdu v Istanbule z 22. januára 2021, ktorý ruší predchádzajúci rozsudok o oslobodení a rozsudok o obnove konania vo veci Park Gezi a rozhodnutie súdu v Istanbule z 5. februára 2021 zlúčiť tento novootvorený prípad s inou vecou týkajúcou sa špionáže, a to v úplnom rozpore s rozsudkom ESĽP; zdôrazňuje, že ESĽP už vyniesol verdikt vo veci Gezi a že zlúčenie oboch prípadov preto spôsobuje, že pokračovanie vo vyšetrovacej väzbe je ešte viac absurdné a nezákonné; je zhrozený rozhodnutím rady sudcov a prokurátorov (HSK) vyšetrovať troch sudcov istanbulského 30. súdu pre závažné trestné činy, ktorí minulý rok vo februári oslobodili Kavala a ostatných obžalovaných vo veci Park Gezi z dôvodu nedostatku dôkazov; je zhrozený z toho, že na druhej strane bývalý zástupca istanbulského prokurátora Hasan Yılmaz, ktorý je zodpovedný za druhé obvinenie Kavalu, bol následne vymenovaný za námestníka ministra spravodlivosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je veľmi znepokojený pretrvávajúcimi prípadmi údajného násilného zatýkania, bitia, mučenia, zlého zaobchádzania a krutého a neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania v policajnej a vojenskej väzbe a vo väzení, ako aj prípadmi nedobrovoľných zmiznutí za posledné štyri roky, neschopnosťou prokurátorov viesť zmysluplné vyšetrovanie takýchto obvinení a všadeprítomnou kultúrou beztrestnosti príslušníkov bezpečnostných síl a verejných činiteľov, ktorých sa to týka; vyzýva tureckú vládu, aby objasnila stovky zmiznutí osôb a konečne dala odpoveď Cumartesi Anneleri (tzv. Sobotné matky), ktoré sa dodnes zišli už viac ako 800-krát, aby požadovali spravodlivosť; naliehavo vyzýva turecké orgány, aby vyšetrili pretrvávajúce a dôveryhodné správy o mučení a zlom zaobchádzaní vo väzbe a brali zodpovedné osoby na zodpovednosť; vyzýva Turecko, aby dodržiavalo politiku nulovej tolerancie voči mučeniu; vyzýva Turecko, aby skoncovalo s akýmkoľvek zadržiavaním v izolácii a zadržiavaním v neoficiálnych zariadeniach; je zhrozený zverejneniami v súvislosti s praxou zatýkania tehotných žien a žien tesne po pôrode a naliehavo vyzýva Turecko, aby ich prepustilo a ukončilo prax ich zatýkania tesne pred pôrodom alebo bezprostredne po pôrode; poukazuje na zmiznutie bývalého pracovníka verejného sektora Yusufa Bilgea Tunça, ktorý bol nahlásený ako nezvestný v auguste 2019; je veľmi znepokojený rastúcim počtom správ o systematickom a ponižujúcom zneužívaní osobných prehliadok na miestach zadržania a vo väzniciach, najmä pokiaľ ide o podozrivé a zadržiavané ženy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je znepokojený novými právnymi predpismi, podľa ktorých turecká polícia bude môcť používať vojenské vybavenie vrátane ťažkých zbraní a vybavenie tajných služieb na riešenie verejných incidentov a udalostí, ktoré ohrozujú národnú bezpečnosť, bez akýchkoľvek ďalších postupov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | konštatuje, že vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 bolo kontroverzným legislatívnym balíkom umožnené podmienečné prepustenie až 90 000 väzňov, ale s výnimkou väzňov vo vyšetrovacej väzbe pre údajné trestné činy súvisiace s terorizmom vrátane právnikov, novinárov, politikov a obhajcov ľudských práv, keďže tí nie sú oprávnení na predčasné prepustenie v rámci týchto opatrení; |
| --- | --- |

39.

| 40. | odsudzuje akékoľvek násilné vydávania alebo únosy tureckých občanov s pobytom mimo Turecka z politických dôvodov v rozpore so zásadami právneho štátu a ľudských práv; vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že turecká vláda využíva svoj vplyv na Balkáne na zabezpečenie núteného návratu svojich občanov v rozpore s medzinárodným právom, v niektorých prípadoch oslabením vnútroštátnych právnych postupov týkajúcich sa vydávania osôb, a naliehavo žiada EÚ, aby túto otázku riešila; odsudzuje akékoľvek pokusy o použitie násilia, obťažovanie alebo nátlak na členov opozície a politikov tureckého pôvodu, ako aj na intelektuálov, politikov a aktivistov vo všeobecnosti v Európe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že ombudsman a turecká inštitúcia pre ľudské práva a rovnosť nespĺňajú kritériá parížskych zásad a všeobecné politické odporúčania Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii č. 2 a 7 týkajúce sa štatútu, štruktúry, funkcie, činností, finančnej a operačnej nezávislosti, nezávislosti členov rady a členstva; |
| --- | --- |

41.

| 42. | berie na vedomie nedávno prijatý akčný plán v oblasti ľudských práv, ktorý sa má vykonať počas dvojročného obdobia a ktorý sľubuje niekoľko právnych reforiem a obsahuje deväť hlavných cieľov, 50 cieľov a takmer 400 opatrení, od konkrétnych a technických záväzkov až po všeobecné a nejednoznačné vyhlásenia; zdôrazňuje, že hoci sa v akčnom pláne uvádza, že rieši kľúčové otázky, ako sú nezávislosť súdnictva, sloboda prejavu a združovania a ochrana zraniteľných skupín, nerieši kľúčové nedostatky týkajúce sa situácie v oblasti ľudských práv a právneho štátu v Turecku, keďže nezahŕňa, okrem iných kľúčových otázok, opatrenia zamerané na zvrátenie zneužívania obvinení súvisiacich s terorizmom, ukončenie svojvoľných zadržiavaní alebo zabezpečenie súladu s rozhodnutiami ESĽP; domnieva sa, že akýkoľvek akčný plán poskytne príležitosť na zlepšenie celkovej situácie len vtedy, ak sa premietne do skutočných a dôveryhodných opatrení zameraných na celú škálu výziev v oblasti ľudských práv a právneho štátu; nabáda tureckú vládu, aby poskytla jasnejší harmonogram na jeho účinné vykonanie a aby zapojila organizácie občianskej spoločnosti a príslušné zainteresované strany do navrhovania akejkoľvek relevantnej politiky v tejto oblasti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyjadruje znepokojenie nad veľmi rozšírenou korupciou v Turecku; zdôrazňuje, že správy Komisie uvádzajú, že sa nenašli nijaké náznaky pokroku pri riešení mnohých nedostatkov v tureckom protikorupčnom rámci, a vyzýva Turecko, aby predložilo účinnú protikorupčnú stratégiu a akčný plán; konštatuje, že je potrebné zlepšiť zodpovednosť a transparentnosť verejných inštitúcií; konštatuje, že Turecko dosiahlo obmedzený pokrok v boji proti organizovanej trestnej činnosti; vyzýva Turecko, aby zosúladilo svoje právne predpisy o ochrane údajov v súlade s normami EÚ, aby bolo schopné spolupracovať s Europolom a zlepšovať predpisy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, financovaniu terorizmu a počítačovej kriminalite; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je naďalej hlboko znepokojený situáciou na juhovýchode Turecka a kurdskou otázkou, ktorým sa venuje menej pozornosti, ako by si zaslúžili, najmä pokiaľ ide o ochranu ľudských práv, politickú účasť, slobodu prejavu a slobodu vierovyznania; vyjadruje znepokojenie nad obmedzeniami práv novinárov a obhajcov ľudských práv, ktorí pracujú na kurdskej otázke a nad pokračujúcim tlakom na kurdské médiá, kultúrne a jazykové inštitúcie a prejavy v celej krajine, čo vedie k ďalšiemu obmedzovaniu kultúrnych práv; vyjadruje znepokojenie nad tým, že nenávistné prejavy a hrozby namierené proti občanom kurdského pôvodu sú naďalej vážnym problémom; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné obnoviť dôveryhodný politický proces so zapojením všetkých dotknutých strán a demokratických síl vedúci k mierovému vyriešeniu kurdskej otázky; vyjadruje znepokojenie nad pretrvávajúcou znevýhodnenou situáciou kurdských žien, ktorú zhoršujú predsudky proti ich etnickej a jazykovej identite, čo vedie k ich ďalšej marginalizácii, pokiaľ ide o ich občianske, politické, hospodárske, sociálne a kultúrne práva; vyzýva Turecko, aby zabezpečilo úplnú kapacitu prístupu kurdských žien k rovnakým právam a príležitostiam; vyzýva Turecko, aby urýchlene vyšetrilo všetky závažné obvinenia z porušovania ľudských práv, zabíjania a vynútených zmiznutí a aby medzinárodným pozorovateľom umožnilo vykonávať nezávislé monitorovanie; vyjadruje znepokojenie nad nedávnymi masovými raziami a zatýkaním v meste Diyarbakır, ktoré postihli právnikov, politikov a aktivistov za občianske práva, a nad uväznením piatich osobností občianskej spoločnosti vrátane Dr. Șeyhmusa Gökalpa, člena vysokého čestného výboru Tureckého zdravotníckeho združenia (TTB); naliehavo vyzýva Turecko, aby zabezpečilo rýchle, nezávislé a nestranné vyšetrenie obvinení z mučenia dvoch dedinčanov v meste Van, Serveta Turguta a Osmana Şıbana po tom, ako ich 11. septembra 2020 zadržala polícia, čo spôsobilo smrť Serveta Turguta a vážne zranenia Osmana Şıbana; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naliehavo žiada tureckú vládu, aby chránila práva menšín a zraniteľných skupín vrátane žien a detí, LGBTI osôb, utečencov, etnických menšín, ako sú Rómovia, tureckí občania gréckeho a arménskeho pôvodu a náboženských menšín, ako sú kresťania, židia alebo aleviti; vyzýva Turecko, aby urýchlene zaviedlo komplexné antidiskriminačné právne predpisy vrátane zákazu diskriminácie na základe etnického pôvodu, farby pleti, jazyka, občianstva, sexuálnej orientácie a rodovej identity a opatrenia zamerané na boj proti rasizmu a homofóbii a transfóbii; |
| --- | --- |

45.

| 46. | dôrazne odsudzuje rozhodnutie tureckej vlády odstúpiť od Istanbulského dohovoru, čím sa Turecko viac odkláňa od noriem EÚ a medzinárodných noriem a vážne spochybňuje svoje záväzky predchádzať násiliu páchanému na ženách a podporovať práva žien, čo je jasným znakom vážneho zhoršovania situácie v oblasti ľudských práv v krajine; považuje toto rozhodnutie za nepochopiteľné, keďže dohovor sa nezmenil odvtedy čo ho Turecko ako prvá krajina podpísala a ratifikovala, a tiež za nebezpečné v čase rastúceho násilia páchaného na ženách počas pandémie a vzhľadom na vysokú mieru vrážd žien v krajine; vyzýva tureckú vládu, aby to urýchlene zvrátila; žiada, aby bol akýkoľvek nový vzťah s Tureckom založený na základných demokratických hodnotách vrátane dodržiavania práv žien; je naďalej znepokojený výskytom a závažnosťou násilia páchaného na ženách v tureckej spoločnosti vrátane tzv. vrážd zo cti, nezákonných detských manželstiev a sexuálneho zneužívania, ako aj neochotou tureckých orgánov trestať páchateľov rodovo motivovaného násilia; odmieta akékoľvek právne ustanovenie, ktoré by v budúcnosti umožnilo ukladať osobám, ktoré sa dopustili znásilnenia, podmienečné tresty za ich sexuálne trestné činy spáchané voči deťom, pokiaľ so svojou obeťou uzatvoria manželstvo; naliehavo vyzýva turecké orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie v boji proti detskej práci, ktorá sa v posledných rokoch znížila ale stále je v Turecku značná, a proti akejkoľvek forme zneužívania detí; vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcou veľmi nízkou úrovňou zastúpenia žien vo vláde a v parlamente, ktorá dosahuje iba 17,3 % na miestnej úrovni a vo všeobecnosti, pokiaľ ide o akékoľvek rozhodovacie pozície; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad porušovaním ľudských práv LGBTI osôb, najmä nad fyzickými útokmi, dlhodobými zákazmi pochodov Pride v celej krajine alebo obmedzeniami slobody zhromažďovania, združovania a prejavu; pripomína, že Turecko patrí medzi krajiny s najvyššou mierou vrážd transrodových osôb; odsudzuje homofóbny jazyk a nenávistné prejavy zo strany vysokých vládnych predstaviteľov vrátane vedúceho riaditeľstva pre náboženské veci (Diyanet), inštitúcie ombudsmana alebo predsedu tureckého Červeného polmesiaca; vyzýva turecké orgány, aby zvýšili svoje úsilie o predchádzanie trestným činom z nenávisti, predsudkom a sociálnym nerovnostiam na základe rodovej príslušnosti; pripomína, že právne predpisy o nenávistných prejavoch v Turecku nie sú v súlade s judikatúrou ESĽP; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je hlboko znepokojený zmenou historicko-náboženskej pamiatky Hagia Sofia na mešitu bez predchádzajúceho dialógu, čo by mohlo byť v rozpore s Dohovorom UNESCO o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva, ktorého je Turecko signatárom; vyzýva tureckú vládu, aby prehodnotila a zvrátila toto rozhodnutie s cieľom plne rešpektovať historický a kultúrny charakter kultúrnych a náboženských pamiatok a symbolov, najmä lokalít svetového dedičstva UNESCO; pripomína, že Hagia Sophia je miestom otvoreným pre všetky komunity a náboženstvá, a vyzýva UNESCO, aby prijalo náležité opatrenia na ochranu tejto lokality svetového dedičstva; zdôrazňuje, že rozhodnutie o chráme Hagia Sofia oslabuje úsilie o dialóg a spoluprácu medzi náboženskými komunitami, ako aj pluralistickú a multikultúrnu sociálnu štruktúru Turecka; vyjadruje poľutovanie nad tým, že za posledné mesiace sa aj Moni tis Choras (chrám v Chóre) zmenil z múzea na mešitu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva turecké orgány, aby podporovali pozitívne a účinné reformy v oblasti slobody myslenia, svedomia a náboženského vyznania tým, že náboženským spoločenstvám umožnia získať právnu subjektivitu a že budú uplatňovať odporúčania Benátskej komisie o postavení náboženských spoločenstiev, všetky príslušné rozsudky ESĽP a rezolúcie Rady Európy, a to aj o gréckej ortodoxnej populácii ostrovov Gökçeada (Imbros) a Bozada (Tenedos); vyjadruje poľutovanie nad krokmi proti kláštorom Mor Gabriel a ďalším kláštorom v juhovýchodnom Turecku a opakuje svoju výzvu Turecku, aby rešpektovalo význam ekumenického patriarchátu pre pravoslávnych kresťanov na celom svete, uznalo jeho právnu subjektivitu a používanie cirkevného titulu ekumenický patriarcha na verejnosti; zdôrazňuje potrebu odstrániť obmedzenia týkajúce sa odbornej prípravy a vymenovania duchovných a apoštolského následníctva, povoliť opätovné otvorenie seminára na ostrove Chalki a odstrániť všetky prekážky jeho riadneho fungovania; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Turecko, aby spolupracovalo s príslušnými medzinárodnými organizáciami, najmä s Radou Európy, pri predchádzaní nedovolenému obchodovaniu s ľuďmi a úmyselnému ničeniu kultúrneho dedičstva; zdôrazňuje význam pokračovania dialógu s príslušnými medzinárodnými organizáciami a EÚ o zachovaní kultúrneho a náboženského dedičstva; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyjadruje znepokojenie nad Ujgurmi žijúcimi v Turecku, ktorí sú čoraz viac vystavení riziku zadržania a vyhostenia do tretích krajín, ktoré ich následne môžu potenciálne vydať do Číny, kde pravdepodobne budú čeliť vážnemu prenasledovaniu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva na účinné vykonávanie druhého akčného plánu a národnej stratégie pre Rómov s inkluzívnejším prístupom k občianskej spoločnosti, posilneným rodovým hľadiskom, posilnenou spoluprácou s miestnymi orgánmi a vyčlenením potrebných zdrojov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poukazuje na to, že sloboda združovania v odboroch a sociálny dialóg majú zásadný význam pre rozvoj pluralitnej spoločnosti; vyjadruje v tomto smere poľutovanie nad legislatívnymi nedostatkami v oblasti pracovných práv a práv odborových zväzov a zdôrazňuje, že právo organizovať sa, právo na kolektívne vyjednávanie a právo na štrajk sú základnými právami pracovníkov; vyjadruje znepokojenie nad pretrvávaním silnej protiodborárskej diskriminácie zo strany zamestnávateľov a nad prepúšťaním, obťažovaním a zadržiavaním, ktorým sú vrcholní predstavitelia a členovia niektorých odborových zväzov naďalej vystavovaní; vyzýva turecké orgány, aby zabezpečili súlad so základnými pracovnoprávnymi normami Medzinárodnej organizácie práce, ku ktorých dodržiavaniu sa krajina zaviazala; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Turecko, aby pokračovalo v zosúlaďovaní so smernicami a acquis EÚ v oblasti životného prostredia a klímy a aby ratifikovalo Parížsku dohodu o zmene klímy; oceňuje prácu obhajcov environmentálnych práv a varuje pred hrozivým environmentálnym vplyvom veľkých verejných projektov v oblasti infraštruktúry realizovaných v posledných rokoch, vrátane tretieho a najväčšieho letiska v Istanbule a tretieho mosta cez Bospor; je osobitne znepokojený potenciálnou ekologickou deštrukciou, ktorú by mohol spôsobiť plánovaný projekt Istanbulského kanála; zdôrazňuje, že proti kladnému posúdeniu vplyvov tohto projektu na životné prostredie (EIA) bolo podaných niekoľko žalôb, a žiada, aby sa vykonali nezávislé posúdenia vplyvu na životné prostredie spolu s transparentnými postupmi verejného obstarávania a vrátane riadnych konzultácii s verejnosťou; vyzýva Turecko, aby dokončilo zosúlaďovanie legislatívy so smernicou EÚ o EIA (8) vrátane ustanovení, ktoré by si vyžadovali cezhraničné konzultácie so susednými krajinami; opakuje svoju výzvu tureckej vláde, aby zastavila svoje plány pre jadrovú elektráreň Akkuyu, ktorá sa má nachádzať v regióne náchylnom na silné zemetrasenia, čo predstavuje veľkú hrozbu nielen pre Turecko, ale aj pre stredomorský región; žiada preto, aby sa turecká vláda pripojila k Dohovoru o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice (Dohovor z Espoo), v ktorom sa zmluvné strany zaväzujú navzájom sa informovať a konzultovať o dôležitých posudzovaných projektoch, ktoré by mohli mať významný nepriaznivý cezhraničný vplyv na životné prostredie; na tento účel žiada tureckú vládu, aby do procesu akéhokoľvek ďalšieho vývoja projektu Akkuyu prizvala vlády susedných krajín alebo o ňom s nimi aspoň konzultovala; |
| --- | --- |

54.

Inštitucionálny rámec

| 55. | je znepokojený konsolidáciou autoritárskeho výkladu prezidentského systému; je hlboko znepokojený pokračujúcou hypercentralizáciou moci v rukách prezidenta, podľa reformovaného ústavného režimu, a to nielen na úkor parlamentu, ale aj samotnej Rady ministrov, čo nezabezpečuje riadne a účinné rozdelenie právomocí medzi výkonnú a zákonodarnú zložku a súdnictvo; v tejto súvislosti berie na vedomie obavy v súvislosti s deľbou moci, ktoré vyjadrila Benátska komisia vo svojom stanovisku k zmenám ústavy Turecka; vyjadruje poľutovanie nad súčasnými obmedzeniami v oblasti bŕzd a protiváh potrebných pre skutočnú demokratickú zodpovednosť výkonnej moci a predovšetkým nad nezodpovednosťou prezidenta; je znepokojený rastúcim vplyvom prezidenta na štátne inštitúcie a regulačné orgány, ktoré by mali zostať nezávislé; vyjadruje znepokojenie najmä nad marginalizáciou parlamentu, ktorému sa prezidentskými dekrétmi vo veľkej miere oslabili legislatívne funkcie a funkcie dohľadu a opakovane porušili jeho výsadné právomoci; vyzýva na preskúmanie súčasného prezidentského režimu a jeho vykonávania v súlade so zásadami demokracie uvedenými v odporúčaniach Benátskej komisie Rady Európy z roku 2017; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pripomína, že hranica zvoliteľnosti na úrovni 10 % – najvyššia spomedzi členov Rady Európy – je v rozpore s judikatúrou ESĽP a znižuje možnosti zastúpenia veľkých skupín voličov; je znepokojený verejnými vyhláseniami o možných volebných reformách, ktoré by mohli ešte viac brániť vstupu politických strán do Európskeho parlamentu a ich účasti na jeho činnosti, ako aj prípadnému vytvoreniu parlamentných väčšín; vyzýva Turecko, aby zlepšilo širšie prostredie pre voľby na všetkých úrovniach v krajine, zabezpečilo spravodlivé a slobodné podmienky pre všetkých kandidátov a strany a dosiahlo súlad s odporúčaniami Benátskej komisie a Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), pokiaľ ide o riešenie nedostatkov vo volebnom rámci a jej výzvu na zvrátenie rozhodnutí, ktoré nie sú v súlade s medzinárodnými predpismi a normami; |
| --- | --- |

56.

| 57. | so znepokojením konštatuje, že systém verejnej služby naďalej poznamenávala straníckosť a politizácia a že to spolu s nadmernou prezidentskou kontrolou na každej úrovni štátnej mašinérie viedlo k celkovému poklesu efektívnosti, kapacity a kvality verejnej správy; vyzýva Turecko, aby prijalo opatrenia na obnovenie konkurenčného systému povyšovania založeného na zásluhách a na zabezpečenie transparentnosti a zodpovednosti administratívy; |
| --- | --- |

57.

| 58. | Je hlboko znepokojený čoraz častejším používaním ultranacionalistického a zápalého/výbušného naratívu vládnucou elitou, ktoré je v krajine rozšírené naprieč celým politickým spektrom, čo vedie čoraz viac k antagonistickým prístupom k EÚ, jej členským štátom a ďalším susedným krajinám; vyjadruje znepokojenie nad hlbokou polarizáciou tureckej politiky, ktorú ešte prehĺbil nový prezidentský systém, a čoraz väčším využívaním polarizačných populistických naratívov, ktoré tureckú spoločnosť ešte viac rozdeľujú a bránia dialógu medzi stranami a zmiereniu; vyjadruje znepokojenie nad rastúcim vplyvom náboženského konzervativizmu v politickom živote, ktorý je v rozpore s dlhodobou sekulárnou tradíciou krajiny; v tomto zmysle je znepokojený rastúcou úlohou a zdrojmi riaditeľstva pre náboženské veci (Diyanet) vo všetkých sférach tureckého verejného života vrátane vzdelávania a tiež v zahraničí vrátane značného zastúpenia v Európe; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je hlboko znepokojený závažným vplyvom nedávnych rozhodnutí tureckých orgánov na miestnu politiku a miestnu demokraciu; dôrazne odsudzuje odvolanie a uväznenie najmenej 47 demokraticky zvolených starostov z funkcie (vrátane starostov miest Diyarbakir, Van, Mardin a najnovšie Kars) na základe pochybných dôkazov, a najmä ich svojvoľné nahradenie nevolenými správcami vymenovanými ústrednou vládou; je pevne presvedčený, že tieto nezákonné rozhodnutia predstavujú priamy útok na najzákladnejšie zásady demokracie a milióny voličov zbavujú ich demokraticky zvoleného zastúpenia; vyzýva Turecko, aby odvolaných starostov vrátilo do ich úradov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | berie na vedomie politické, legislatívne a administratívne opatrenia, ktoré vláda prijala na paralyzovanie obcí so starostami z opozičných strán v mestách İstanbul, Ankara, İzmir a v mestách na juhovýchode krajiny; odsudzuje rozhodnutia Najvyššej volebnej rady (YSK) o opätovnom uskutočnení volieb starostu Istanbulu a o odopretí starostovských mandátov kandidátom zo strany HDP v prospech kandidátov zo Strany pre spravodlivosť a rozvoj (AKP), ktorí sa umiestnili na druhých miestach, čo vážne spochybňuje dodržiavanie zákonnosti a integrity volebných procesov a nezávislosť tejto inštitúcie od politického zasahovania; |
| --- | --- |

60.

Širšie vzťahy medzi EÚ a Tureckom a turecká zahraničná politika

| 61. | pripomína dôležitú úlohu, ktorú Turecko zohrávalo a stále zohráva tým, že prijalo takmer štyri milióny utečencov – z toho približne 3,6 milióna sú sýrski utečenci a približne 360 000 sú, podľa údajov Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov, registrovaní utečenci a žiadatelia o azyl z iných krajín – a pripomína, že ide o najväčšiu komunitu utečencov na svete; konštatuje, že problémy pri riešení tejto krízy sa prehĺbili v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19; oceňuje úsilie všetkých zúčastnených orgánov, najmä obcí, o zlepšenie integrácie utečencov; zastáva názor, že EÚ by mala naďalej poskytovať potrebnú podporu sýrskym utečencom a hostiteľským komunitám v Turecku vrátane pokračujúcej podpory príslušných programov OSN pre utečenecké komunity v Turecku; podporuje objektívne posúdenie vyhlásenia EÚ a Turecka, a to vrátane posúdenia vplyvu na ľudské práva a spolupráce v oblasti utečencov, žiadateľov o azyl a migrácie, a zdôrazňuje, že je potrebné, aby obe strany dodržiavali svoje príslušné záväzky a základné práva ako súčasť procesu implementácie; zdôrazňuje, že inštrumentalizáciu migrantov a utečencov nemožno akceptovať ako nástroj politického vplyvu a vydierania; v tejto súvislosti dôrazne odsudzuje to, že Turecko v marci 2020 využilo migračný tlak na politické účely, keď turecké orgány aktívne nabádali utečencov a žiadateľov o azyl, aby išli do Európy pozemnou cestou cez Grécko; konštatuje, že kým sa nezačne úplne a účinne vykonávať dohoda o readmisii medzi EÚ a Tureckom (9) vo vzťahu ku všetkým členským štátom, mali by sa náležite vykonávať existujúce dvojstranné dohody o readmisii a ustanovenia týkajúce sa readmisie v podobných dohodách a dojednaniach s členskými štátmi EÚ; pripomína, že sýrski utečenci by mali byť repatriovaní do Sýrie len vtedy, ak sa rozhodnú ísť dobrovoľne a môžu sa vrátiť do svojich pôvodných komunít; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opätovne potvrdzuje svoju výzvu zo svojho uznesenia z 15. apríla 2015 a opäť nabáda Turecko, aby uznalo genocídu Arménov, čím pripraví pôdu pre skutočné zmierenie medzi tureckým a arménskym ľudom; vyzýva Turecko, aby sa v tejto súvislosti zdržalo akejkoľvek protiarménskej propagandy a nenávistných prejavov a aby plne dodržiavalo svoje povinnosti v oblasti ochrany arménskeho a iného kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | je pevne presvedčený, že pandémiu ochorenia COVID-19 možno riešiť len prostredníctvom globálnej spolupráce; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa spolupráca medzi EÚ a Tureckom mohla ďalej prehĺbiť, a to aj pokiaľ ide o vytvorenie udržateľných dodávateľských reťazcov; víta pozitívnu úlohu Turecka pri dodávaní ochranných prostriedkov viacerým členským štátom a iným krajinám; je znepokojený zneužívaním prezidentských dekrétov a ministerských rozhodnutí, ktoré ešte viac narúšajú zásadu zákonnosti v rozhodnutiach prijatých na riešenie pandémiu ochorenia COVID-19; kritizuje útoky tureckých orgánov na turecké zdravotnícke združenie, ktorých cieľom je umlčať akékoľvek kritické otázky súvisiace s tým, ako vláda zvláda pandémiu ochorenia COVID-19; odsudzuje inštrumentalizáciu systému súdnictva, nezákonné zadržiavanie, obťažovanie a nepodložené trestné vyšetrovanie novinárov, ktorí informovali o obavách z riadenia pandémie ochorenia COVID-19 v Turecku; konštatuje, že pandémia ochorenia COVID-19 prudko zvýšila nezamestnanosť a mieru chudoby v Turecku; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje, že modernizácia colnej únie by bola prospešná pre obe strany a zachovala by hospodársku a normatívnu previazanosť Turecka s EÚ, okrem toho, že by vytvorila novú príležitosť pre pozitívny dialóg a spoluprácu, poskytla lepší regulačný rámec pre investície EÚ v Turecku vrátane mechanizmu riešenia sporov a bola by katalyzátorom vytvárania väčšieho počtu pracovných miest v EÚ a Turecku a projektov spolupráce v oblasti európskej zelenej dohody; zdôrazňuje, že za súčasných okolností vrátane rozširujúceho sa zoznamu odchýlok Turecka od jeho súčasných záväzkov, skutočnosti, že EÚ a Turecko sú v súčasnosti v spore pred Svetovou obchodnou organizáciou alebo neprijateľných výziev na bojkotovanie členských štátov EÚ, sa zdá, že modernizácia colnej únie by bola mimoriadne náročná, ale domnieva sa, že by sa mali ponechať otvorené dvere na uľahčenie konštruktívneho úsilia a obnoveného dialógu o všetkých nevyriešených otázkach a preskúmanie podmienok modernizácie colnej únie; opakuje, že táto modernizácia musí byť založená na prísnej podmienenosti súvisiacej s ľudskými právami a so základnými slobodami, ako sa stanovuje v kodanských kritériách týkajúcich sa dobrých susedských vzťahov s EÚ a všetkými jej členskými štátmi, a jej nediskriminačnom vykonávaní; pripomína, že súčasná colná únia nedosiahne svoj plný potenciál, kým Turecko nebude v plnej miere vykonávať dodatkový protokol o rozšírení Ankerskej dohody vo vzťahu k všetkým členským štátom bez výhrad a nediskriminačným spôsobom a kým sa nevyriešia všetky existujúce prekážky obchodu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naďalej podporuje proces liberalizácie vízového režimu, keď budú splnené všetky podmienky; poukazuje na to, že liberalizácia vízového režimu by predstavovala dôležitý krok k uľahčeniu medziľudských kontaktov, a konštatuje, že je veľmi dôležitá najmä pre študentov, akademikov, zástupcov podnikov a ľudí s rodinnými väzbami v členských štátoch EÚ; víta prezidentský obežník z mája 2019, v ktorom sa vyzýva na urýchlenie postupov, ale zdôrazňuje, že Turecko ešte stále nedosiahlo príliš veľký skutočný pokrok v súvislosti so šiestimi nesplnenými referenčnými hodnotami; žiada vládu Turecka, aby v plnej miere dodržiavala tieto kritériá nediskriminačným spôsobom, a to aj vo vzťahu k všetkým členským štátom EÚ, a aby sa zamerala najmä na protiteroristický zákon a zákon o ochrane údajov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poznamenáva, že je dôležité, aby EÚ a jej členské štáty aj Turecko udržiavali úzky dialóg a spoluprácu v otázkach zahraničnej politiky a bezpečnosti; uznáva, že Turecko ako ktorákoľvek zvrchovaná krajina môže vykonávať svoju vlastnú zahraničnú politiku v súlade so svojimi záujmami a cieľmi; je presvedčený, že ako kandidátska krajina na pristúpenie k EÚ by sa však Turecko malo usilovať o čoraz väčšie zosúladenie svojej zahraničnej politiky so zahraničnou politikou EÚ v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP); vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Turecko sa naopak opakovane rozhodlo konať jednostranne a konzistentne v rozpore s prioritami EÚ v širokej škále záležitostí zahraničných vecí a že v dôsledku toho je miera zosúladenia Turecka so SZBP v súčasnosti znížená iba na 14 %; nabáda Turecko, aby pokračovalo v úzkej spolupráci a ďalšom zosúlaďovaní s EÚ v otázkach zahraničnej politiky, obrany a bezpečnosti vrátane spolupráce v oblasti boja proti terorizmu; pripomína, že Turecko je dlhoročným členom aliancie NATO a nachádza sa na kľúčovom geostrategickom mieste pre zachovanie regionálnej a európskej bezpečnosti; keďže Turecko je spojencom v NATO a malo by sa nabádať k tomu, aby konalo v súlade so zmluvou NATO, v ktorej sa uvádza, že členovia by sa mali v rámci svojich medzinárodných vzťahov zdržať hrozby alebo použitia sily akýmkoľvek spôsobom, ktorý nie je v súlade s cieľmi Organizácie Spojených národov; poznamenáva ďalej, že členské štáty EÚ a Turecko naďalej spolupracujú na otázkach (vojenského) strategického významu v rámci NATO; ďalej pripomína, že EÚ a NATO zostávajú pre Turecko najspoľahlivejšími dlhodobými partnermi v rámci medzinárodnej bezpečnostnej spolupráce, a vyzýva Turecko, aby zachovalo politickú súdržnosť v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky vzhľadom na svoju úlohu člena NATO a kandidátskej krajiny EÚ a aby sa v plnej miere zaviazalo k NATO ako jeho jedinej bezpečnostnej kotve; vyzýva na transatlantický dialóg o vzťahoch s Tureckom s novou administratívou USA s cieľom prijať spoločnú politiku voči Turecku, zameranú na posilnenie našej spolupráce a zbližovania hodnôt a záujmov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje, že akékoľvek možné nároky Turecka by sa mali obhajovať diplomaciou a dialógom na základe medzinárodného práva a že akýkoľvek pokus o nátlak na iné krajiny s použitím sily, hrozieb alebo nepriateľskej a izolačnej rétoriky, najmä vo vzťahu k EÚ a jej členským štátom je od kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ neprijateľný a nevhodný; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP), aby zaujali pevný postoj k akémukoľvek nevhodnému jazyku voči EÚ a jej členským štátom, ktorý by použili zástupcovia tureckej vlády; |
| --- | --- |

67.

| 68. | je hlboko znepokojený bezprecedentným nezákonným správaním Turecka vo východnom Stredozemí, ktoré vedie kandidátska krajina EÚ voči členským štátom EÚ, a súvisiacimi rizikami v oblasti bezpečnosti a stability; dôrazne odsudzuje protiprávne činnosti Turecka v gréckych a cyperských vodách, ako aj narúšanie gréckeho vzdušného priestoru vrátane preletov nad obývanými oblasťami a pobrežných vôd zo strany Turecka, čím sa porušujú zvrchované práva členských štátov EÚ a medzinárodné právo; vyjadruje svoju plnú solidaritu s Gréckom a Cyperskou republikou; opätovne uznáva právo Cyperskej republiky uzatvárať dvojstranné dohody týkajúce sa jej výhradnej hospodárskej zóny (VHZ) a vykonávať prieskum a ťažbu svojich prírodných zdrojov v plnom súlade s príslušným medzinárodným právom; vyjadruje vážne znepokojenie nad nezákonnými tureckými rybolovnými činnosťami v gréckych pobrežných vodách v Egejskom mori a neregulovaným a nenahláseným rybolovom tureckej morskej flotily v medzinárodných vodách v Egejskom mori a vo východnom Stredozemí; naliehavo vyzýva Turecko a všetky zainteresované subjekty, aby sa v dobrej viere zapojili do mierového urovnávania sporov a aby sa zdržalo akéhokoľvek jednostranného a nezákonného konania alebo hrozby; zdôrazňuje, že udržateľné riešenie konfliktov možno dosiahnuť len prostredníctvom dialógu, diplomacie a rokovaní v duchu dobrej vôle a v súlade s medzinárodným právom; vyzýva všetky strany aby sa skutočne spoločne angažovali a v dobrej viere rokovali o vymedzení výhradných hospodárskych zón a kontinentálneho šelfu pri plnom rešpektovaní medzinárodného práva a zásady dobrých vzťahov medzi susedmi; vyjadruje poľutovanie nad tým, že casus belli, ktorú vyhlásilo Veľké národné zhromaždenie Turecka v roku 1995 voči Grécku, ešte nebola stiahnutá; víta nové kolo prieskumných rozhovorov medzi Gréckom a Tureckom po päťročnej prestávke, ktorých cieľom je riešiť okrem iného vymedzenie kontinentálneho šelfu a výhradnej hospodárskej zóny v súlade s medzinárodným právom; opakuje svoju výzvu tureckej vláde, aby podpísala a ratifikovala Dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve, ktorý je súčasťou európskeho acquis; víta a plne podporuje návrh Európskej rady na mnohostrannú konferenciu o východnom Stredozemí s cieľom poskytnúť platformu na riešenie sporov prostredníctvom dialógu a vyzýva PK/VP, aby ju čo najskôr spustil; opakuje svoju výzvu Rade, aby bola pripravená vypracovať zoznam ďalších reštriktívnych sektorových a cielených opatrení, ak nedôjde k významnému pokroku v oblasti spolupráce s Tureckom; konštatuje, že závery Rady z 15. Júla 2019 vzhľadom na pokračujúce a nové protiprávne vrtné činnosti Turecka neuskutočniť zatiaľ zasadnutie asociačnej rady a ďalšie stretnutia v rámci dialógov na vysokej úrovni medzi EÚ a Tureckom, spolu s rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/1894 z 11. novembra 2019 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na nepovolené vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí (10), sú prvými prípadmi, keď sa takéto reakcie považovali za potrebné vzhľadom na správanie kandidátskej krajiny; naliehavo vyzýva Turecko, aby sa zapojilo do mierového urovnania sporov a zdržalo sa akýchkoľvek jednostranných a nelegálnych činností alebo hrozieb, keďže to má negatívny vplyv na dobré susedské vzťahy s EÚ a jej členskými štátmi; vyzýva PK/VP, aby zvážil vymenovanie osobitného vyslanca Európskej únie pre východné Stredozemie s cieľom uľahčiť diplomatickú pomoc Turecku; |
| --- | --- |

68.

| 69. | dôrazne odsudzuje vyhlásenie predsedu tureckého národného zhromaždenia, podľa ktorého by Turecko mohlo jednoduchým prezidentským dekrétom odstúpiť od dohovoru z Montreux, ktorý je dôležitou medzinárodnou dohodou upravujúcou voľnú medzinárodnú plavbu v Dardanelskom prielive a Bosporskom prielive; konštatuje, že toto vyhlásenie nadväzuje na predchádzajúce úsilie Turecka spochybniť platnosť mierovej dohody z Lausanne, a tým oslabiť medzinárodný mier a stabilitu v širšej oblasti, a to aj v susedných krajinách Turecka; |
| --- | --- |

69.

| 70. | dôrazne odsudzuje čiastočné a protiprávne opätovné otvorenie Varoše v meste Famagusta, čo podkopáva vzájomnú dôveru, a tým aj perspektívu obnovenia priamych rozhovorov o komplexnom vyriešení cyperskej otázky, a to negatívnou zmenou situácie na mieste, prehĺbením rozdielov a zakotvením trvalého rozdelenia Cypru; varuje pred akoukoľvek zmenou súčasného stavu vo Varoši, ktorá by bola v rozpore s rezolúciami BR OSN; vyzýva Turecko, aby toto opatrenie zvrátilo a vyhlo sa akýmkoľvek jednostranným krokom, ktoré by mohli vyvolať ďalšie napätie na ostrove, v súlade s nedávnou výzvou BR OSN; vyzýva Turecko, aby stiahlo svoje jednotky z Cypru, odovzdalo oblasť Varoša jej zákonným obyvateľom pod dočasnou správou OSN v súlade s rezolúciou BR OSN č. 550 (1984) a zdržalo sa krokov, ktoré menia demografickú rovnováhu na ostrove prostredníctvom politiky nelegálnych osád; opakuje svoju výzvu Turecku, aby sa zaviazalo a prispelo ku komplexnému riešeniu v súlade s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN, a to aj o reštitúcii majetku a ochrane náboženských miest; vyjadruje poľutovanie nad tým, že najvyššie turecké orgány schválili riešenie v podobe existencie dvoch štátov na politické a nacionalistické účely, a naliehavo vyzýva tureckú vládu, aby sa konkrétne zaviazala k výzve generálneho tajomníka OSN na obnovenie rokovaní; naliehavo žiada dotknuté strany, aby čo najskôr obnovili rokovania o opätovnom zjednotení Cypru pod záštitou generálneho tajomníka OSN, od miesta kde boli prerušené a nadviazali na dohody, ktoré sa už dosiahli v rámci procesu z Crans-Montany v roku 2017; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zohrávali aktívnejšiu úlohu pri zaistení úspešného zavŕšenia rokovaní; opakuje svoju podporu spravodlivému, komplexnému a realizovateľnému riešeniu na základe bikomunálnej, bizonálnej federácie s jednotnou medzinárodnou právnou subjektivitou, jednotnou zvrchovanosťou a jednotným občianstvom a s politickou rovnosťou medzi obomi komunitami, ako je to vymedzené v príslušných rezolúciách Bezpečnostnej rady OSN, v súlade s medzinárodným právom a acquis EÚ a na základe rešpektovania zásad, na ktorých je založená Únia; je pevne presvedčený, že udržateľné riešenie konfliktu možno dosiahnuť len prostredníctvom dialógu, diplomacie a rokovaní v duchu dobrej vôle a v súlade s medzinárodným právom; vyjadruje pevné presvedčenie, že udržateľné riešenie cyperského problému by prospelo všetkým krajinám v regióne; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa po vyriešení cyperského problému acquis EÚ uplatňovalo na celom ostrove, ako aj dôležitosť komunikácie s demokratickými silami komunity tureckých Cyperčanov; oceňuje dôležitú prácu Výboru pre nezvestné osoby spoločného pre obe komunity, ktorý sa zaoberá pátraním po nezvestných tureckých aj gréckych Cyperčanov, a víta skutočnosť, že na niekoľko rokov bol poskytnutý lepší prístup do všetkých významných miest vrátane vojenských priestorov; vyzýva Turecko, aby pomáhalo Výboru pre nezvestné osoby poskytovaním informácií zo svojich vojenských archívov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Turecko naďalej odmieta dodržiavať právne predpisy v oblasti letectva a vytvoriť komunikačný kanál medzi centrami riadenia letovej prevádzky v Turecku a Cyperskej republike, čo prináša skutočné bezpečnostné riziká a nebezpečenstvá, ako ich identifikovala Európska agentúra pre bezpečnosť letectva a Medzinárodná federácia združení dopravných pilotov; zastáva názor, že by to mohla byť oblasť, v ktorej by Turecko mohlo preukázať svoj záväzok k opatreniam na budovanie dôvery, a vyzýva Turecko, aby spolupracovalo plným vykonávaním právnych predpisov EÚ v oblasti letectva; pripomína svoju pozíciu vyjadrenú v predchádzajúcich uzneseniach o zavedení iniciatívy v Rade pre všetky členské štáty EÚ s cieľom zastaviť udeľovanie licencií na vývoz zbraní do Turecka v súlade so spoločnou pozíciou Rady 2008/944/SZBP; |
| --- | --- |

70.

| 71. | dôrazne odsudzuje turecké vojenské zásahy v Sýrii, ktoré predstavujú závažné porušovanie medzinárodného práva a môžu ohroziť stabilitu a bezpečnosť regiónu ako celku; vyzýva tureckú vládu, aby ukončila nezákonnú okupáciu severnej Sýrie a Afrinu a stiahla svoje vojenské a polovojenské zástupné sily; opakuje, že bezpečnostné obavy nemôžu ospravedlňovať jednostrannú vojenskú akciu v cudzej krajine; pripomína, že otázka Idlibu nemôže mať udržateľné vojenské, ale len politické riešenie; vyjadruje hlboké znepokojenie nad presunom bojovníkov a žoldnierov z džihádistických skupín nachádzajúcich sa v severnej Sýrii do Líbye a nad konfliktom v Náhornom Karabachu a dôrazne odsudzuje tento presun; vyzýva turecké orgány, aby vytvorili správne podmienky pre vysídlené komunity v Sýrii, aby sa mohli vrátiť do svojich domovov a umožnili im tak urobiť; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vyzýva Turecko, aby sa aj naďalej zaviazalo k mierovému vyriešeniu konfliktu v Líbyi pod záštitou OSN a aby v plnej miere dodržiavalo zbrojné embargo uvalené Bezpečnostnou radou OSN; oceňuje prácu operácie námorných síl pod vedením EÚ – operácia IRINI v Stredozemí (EUNAVFOR MED IRINI) a jej úsilie o zachovanie nariadeného zbrojného embarga a zabránenie obchodovaniu s ľuďmi a drogami; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v najmenej dvoch prípadoch Turecko odmietlo umožniť personálu EUNAVFOR MED IRINI skontrolovať lode plaviace sa z Turecka do Líbye; vyzýva preto Turecko, aby plne spolupracovalo s operáciou EUNAVFOR MED IRINI, ktorá pôsobí v súlade s rezolúciami BR OSN č. 2292 a 2526, ktoré sú záväzné pre všetky členské štáty OSN vrátane Tureckej republiky; v tejto súvislosti vyzýva Radu, aby začala spoluprácu medzi EUNAVFOR MED IRINI a operáciou NATO Sea Guardian s cieľom zabezpečiť, aby operácia IRINI bola vybavená potrebnými prostriedkami a personálom na účinné vykonávanie svojej hlavnej úlohy monitorovať činnosti v oblasti pozemnej, námornej a leteckej dopravy a prispievať k úplnému uplatňovaniu zbrojného embarga uloženého Bezpečnostnou radou OSN vo všetkých krajinách; zdôrazňuje potrebu zachovať prímerie a okamžite a bezpodmienečne stiahnuť všetky zahraničné sily a žoldnierov z celého územia Líbye v súlade s rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN; dôrazne odsudzuje podpísanie dvoch memoránd o porozumení medzi Tureckom a Líbyou o komplexnej bezpečnostnej a vojenskej spolupráci a o vymedzení námorných zón, ktoré sú prepojené a sú jasným porušením medzinárodného práva a príslušných rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN; |
| --- | --- |

72.

| 73. | odsudzuje skutočnosť, že namiesto výzvy na ukončenie násilia a obnovenie mierových rokovaní v rámci podpory úsilia Minskej skupiny Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) sa Turecko rozhodlo bezpodmienečne udržiavať a podporovať vojenské akcie Azerbajdžanu v nedávnom konflikte v Náhornom Karabachu, a teda sa uchýlilo k provokatívnej rétorike, ktorá napätie priživuje a neznižuje; odsudzuje presun zahraničných bojovníkov zo Sýrie a z iných krajín do Náhorného Karabachu, ako to potvrdili krajiny spolupredsedov Minskej skupiny OBSE, a vyzýva Turecko, aby sa zdržalo akejkoľvek činnosti a rétoriky, ktoré by mohli ešte viac zhoršiť napätie v regióne južného Kaukazu, a aby podporilo medzinárodný dialóg a mierový proces pod záštitou Minskej skupiny OBSE; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyzýva oddelenie ESVČ StratCom, aby zdokumentovalo podozrenia týkajúce sa tureckých dezinformácií zameraných na EÚ, najmä v Afrike a regióne Blízkeho východu a severnej Afriky, a aby o svojich zisteniach informovalo Európsky parlament; |
| --- | --- |

74.

Napredovanie v oblasti vzťahov medzi EÚ a Tureckom

| 75. | domnieva sa, že je najvyšší čas preskúmať vzťahy EÚ s Tureckom a vymedziť komplexnú, jednotnú a koherentnú stratégiu v strednodobom až dlhodobom horizonte pre všetky inštitúcie EÚ a členské štáty; vyzýva Turecko, aby sa zapojilo do konštruktívneho a bona fide dialógu, a to aj o otázkach zahraničnej politiky, kde Turecko a EÚ mali protichodné postoje, s cieľom opäť nájsť spoločný základ a dosiahnuť spoločné porozumenie s EÚ, obnoviť dialóg a spoluprácu v oblasti dobrých susedských vzťahov a obnoviť proces reforiem v Turecku, najmä pokiaľ ide o oblasť základných práv; domnieva sa, že EÚ by mala pokračovať vo všetkých možných prípadoch dialógu, spoločného porozumenia a zbližovania pozícií s Tureckom, ale opakuje, že ak sa tak nestane a v prípade obnovenia jednostranných krokov alebo provokácií v rozpore s medzinárodným právom by EÚ mala využiť všetky nástroje a možnosti, ktoré má k dispozícii, vrátane cielených sankcií ako poslednej možnosti, ktoré by nemali mať nepriaznivý vplyv na turecký ľud, občiansku spoločnosť alebo utečencov v Turecku; |
| --- | --- |

75.

| 76. | domnieva sa, že EÚ by si nemala zamieňať Turecko s politikami jeho súčasnej vlády, a preto zdôrazňuje, že EÚ by mala byť aj naďalej odhodlaná podporovať tureckú občiansku spoločnosť s cieľom chrániť a presadzovať demokratické hodnoty a zásady, ľudské práva a právny štát, a to pri zohľadnení silného proeurópskeho poslania a európskej identity tureckej spoločnosti ako celku; v tomto zmysle vyzýva všetky inštitúcie EÚ, najmä Radu, aby dimenziu ľudských práv a situáciu v oblasti základných slobôd a právneho štátu v Turecku považovali za jadro svojich opatrení voči tejto krajine; berie na vedomie nedávne spoločné oznámenie o súčasnom stave politických, hospodárskych a obchodných vzťahov medzi EÚ a Tureckom (JOIN(2021)0008) ako stručné zhrnutie súčasnej situácie; vyjadruje poľutovanie nad tým, že zhoršenie situácie v oblasti demokracie, právneho štátu a základných práv v Turecku nebolo dostatočne riešené v záveroch Európskej rady z marca 2021; zdôrazňuje, že základom hodnotenia našej politiky voči Turecku by mal byť rozmer právneho štátu a ľudských práv; vyzýva preto Komisiu a Radu, aby pri navrhovaní ďalších možných krokov vo vzťahoch medzi EÚ a Tureckom zaviedli rozmer ľudských práv a právneho štátu ako jedno z kľúčových kritérií; zdôrazňuje, že by to mohlo pomôcť zvrátiť zhoršenie situácie v oblasti základných slobôd, nedávno pozorovanej v Turecku, a vyslalo by povzbudivý signál veľkej proeurópskej a prodemokratickej časti tureckej spoločnosti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | zastáva názor, že EÚ aj Turecko si uvedomujú nutnosť a význam hľadania konštruktívneho a rešpektujúceho prístupu vo svojich vzťahoch a že zlepšenie komunikácie a dialógu na všetkých úrovniach je kľúčom k obnoveniu vzťahu založeného na vzájomnej dôvere medzi EÚ a Tureckom, ktorý umožňuje položiť pevné a trvalé základy podporujúce konštruktívny rozvoj, neustále zlepšovanie životov ľudí a udržiavanie mieru; domnieva sa, že by sa mali posilniť ďalšie komunikačné kanály, a to aj medzi samosprávami – s podporou príslušnej práce Výboru regiónov – a v oblasti akademickej sféry, kultúry a žurnalistiky; vyzýva na spoločné úsilie všetkých inštitúcií EÚ a členských štátov na prijatie konkrétnych krokov v tejto súvislosti a vyzýva Komisiu, aby o týchto krokoch informovala vo svojej ďalšej správe o vzťahoch medzi EÚ a Tureckom; konštatuje, že posledné zasadnutie Spoločného parlamentného výboru EÚ – Turecko sa konalo ako jeho 78. zasadnutie 19. a 20. decembra 2018 v Ankare; vyjadruje poľutovanie nad týmto obdobím neodôvodnenej nečinnosti Spoločného parlamentného výboru EÚ – Turecko, a preto dúfa, že sa urýchlene obnovia schôdze Veľkého národného zhromaždenia Turecka a Európskeho parlamentu v rámci Spoločného parlamentného výboru EÚ – Turecko ako dôležitého rámca pre diskusiu a zmiernenie napätia; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vyzýva na stretnutie vedúcich predstaviteľov EÚ a Turecka po skutočnom procese deeskalácie s cieľom prehodnotiť súčasný rámec vzťahov alebo preskúmať nové účinnejšie modely vzťahov medzi EÚ a Tureckom; |
| --- | --- |

78.

| 79. | Domnieva sa, že ako nevyhnutný krok na zlepšenie celkového stavu vzťahov musia obe strany používať úctivé slovné prejavy, investovať do boja proti existujúcim predsudkom a nesprávnemu chápaniu a umožniť objektívnejšie a úplnejšie zohľadnenie obrazu druhej strany v rámci príslušnej verejnej mienky, čím sa zvráti vzájomné zhoršovanie vnímania; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby začala komunikačnú stratégiu pre Turecko zameranú na zvyšovanie povedomia o EÚ, poskytovanie objektívnych informácií o jej politikách a obnovenie vnímania EÚ tureckými občanmi; zdôrazňuje, že útočná a agresívna rétorika len posilňuje extrémne pozície na oboch stranách a že čisto konfrontačný prístup hrá do kariet tým, ktorých cieľom je odklon Turecka od EÚ; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie predsedovi Európskej rady, Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov a prezidentovi, vláde a parlamentu Tureckej republiky, a žiada Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby preložili správu Komisie o Turecku z roku 2020 a toto uznesenie do turečtiny a aby zaslali kópiu Európskemu parlamentu. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 328, 6.9.2016, s. 2.

(2)  Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 58.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0017.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0049.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0230.

(6)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0332.

(7)  Dohoda z 12. septembra 1963 o pridružení medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Tureckom (Ú. v. ES L 361, 31.12.1977, s. 29).

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26, 28.1.2012, s. 1).

(9)  Dohoda medzi Európskou úniou a Tureckou republikou o readmisii osôb s neoprávneným pobytom (Ú. v. EÚ L 134, 7.5.2014, s. 3).

(10)  Ú. v. EÚ L 291, 12.11.2019, s. 4.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/100

---

P9_TA(2021)0244

Správy o Čiernej Hore za obdobie 2019 – 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o správach Komisie o Čiernej Hore za obdobie 2019 – 2020 (2019/2173(INI))

(2022/C 15/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Čiernohorskou republikou na strane druhej (1), ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Čiernohorskou republikou na strane druhej (1), ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2010,

| — | so zreteľom na žiadosť Čiernej Hory o členstvo v Európskej únii z 15. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť Čiernej Hory o členstvo v Európskej únii z 15. decembra 2008,

| — | so zreteľom na stanovisko Komisie z 9. novembra 2010 k žiadosti Čiernej Hory o členstvo v Európskej únii (COM(2010)0670), na rozhodnutie Európskej rady zo 16. – 17. decembra 2010 udeliť Čiernej Hore štatút kandidátskej krajiny a na rozhodnutie Európskej rady z 29. júna 2012 o začatí prístupových rokovaní EÚ s Čiernou Horou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Komisie z 9. novembra 2010 k žiadosti Čiernej Hory o členstvo v Európskej únii (COM(2010)0670), na rozhodnutie Európskej rady zo 16. – 17. decembra 2010 udeliť Čiernej Hore štatút kandidátskej krajiny a na rozhodnutie Európskej rady z 29. júna 2012 o začatí prístupových rokovaní EÚ s Čiernou Horou,

| — | so zreteľom na pristúpenie Čiernej Hory k NATO 5. júna 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pristúpenie Čiernej Hory k NATO 5. júna 2017,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. – 20. júna 2003, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. – 20. júna 2003,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie zo samitu EÚ – západný Balkán zo 17. mája 2018 a na agendu priorít zo Sofie, ktorá je jeho prílohou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie zo samitu EÚ – západný Balkán zo 17. mája 2018 a na agendu priorít zo Sofie, ktorá je jeho prílohou,

| — | so zreteľom na berlínsky proces, ktorý sa začal 28. augusta 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na berlínsky proces, ktorý sa začal 28. augusta 2014,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2018 o správe Komisie o Čiernej Hore za rok 2018 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2018 o správe Komisie o Čiernej Hore za rok 2018 (2),

| — | so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania, ktoré prijal Parlamentný výbor pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Čierna Hora na svojej 18. schôdzi, ktorá sa konala 25. a 26. februára 2020 v Podgorici, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania, ktoré prijal Parlamentný výbor pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Čierna Hora na svojej 18. schôdzi, ktorá sa konala 25. a 26. februára 2020 v Podgorici,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán (COM(2020)0057),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. mája 2019 s názvom Oznámenie z roku 2019 o politike rozširovania EÚ (COM(2019)0260) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Čiernej Hore za rok 2019 (SWD(2019)0217), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. mája 2019 s názvom Oznámenie z roku 2019 o politike rozširovania EÚ (COM(2019)0260) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Čiernej Hore za rok 2019 (SWD(2019)0217),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Oznámenie z roku 2020 o politike rozširovania EÚ (COM(2020)0660) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Čiernej Hore za rok 2020 (SWD(2020)0353), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Oznámenie z roku 2020 o politike rozširovania EÚ (COM(2020)0660) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Čiernej Hore za rok 2020 (SWD(2020)0353),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 8. apríla 2020 s názvom Oznámenie o globálnej reakcii EÚ na COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 8. apríla 2020 s názvom Oznámenie o globálnej reakcii EÚ na COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | so zreteľom na posúdenie Komisie z 21. apríla 2020 týkajúce sa programu hospodárskych reforiem Čiernej Hory na roky 2020 – 2022 (SWD(2020)0066) a na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom, ktoré Rada prijala 19. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na posúdenie Komisie z 21. apríla 2020 týkajúce sa programu hospodárskych reforiem Čiernej Hory na roky 2020 – 2022 (SWD(2020)0066) a na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom, ktoré Rada prijala 19. mája 2020,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (COM(2020)0315),

| — | so zreteľom na piate zasadnutie konferencie o pristúpení s Čiernou Horou na úrovni zástupcov 30. júna 2020 v Bruseli, na ktorom sa otvorili rokovania o poslednej skúmanej kapitole: Kapitola 8 – Politika hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na piate zasadnutie konferencie o pristúpení s Čiernou Horou na úrovni zástupcov 30. júna 2020 v Bruseli, na ktorom sa otvorili rokovania o poslednej skúmanej kapitole: Kapitola 8 – Politika hospodárskej súťaže,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z 11. decembra 2020 o predbežných zisteniach a záveroch medzinárodnej volebnej pozorovateľskej misie Úradu OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ďalej len „ODIHR“) na parlamentných voľbách, ktoré sa konali 30. augusta 2020 v Čiernej Hore, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z 11. decembra 2020 o predbežných zisteniach a záveroch medzinárodnej volebnej pozorovateľskej misie Úradu OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ďalej len „ODIHR“) na parlamentných voľbách, ktoré sa konali 30. augusta 2020 v Čiernej Hore,

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (3),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a samitu predsedov parlamentov krajín západného Balkánu z 28. januára 2020, ktorý zvolal predseda Európskeho parlamentu spolu s vedúcimi predstaviteľmi parlamentov krajín západného Balkánu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a samitu predsedov parlamentov krajín západného Balkánu z 28. januára 2020, ktorý zvolal predseda Európskeho parlamentu spolu s vedúcimi predstaviteľmi parlamentov krajín západného Balkánu,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Záhrebu dohodnuté počas samitu EÚ – západný Balkán, ktorý sa uskutočnil prostredníctvom videokonferencie 6. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Záhrebu dohodnuté počas samitu EÚ – západný Balkán, ktorý sa uskutočnil prostredníctvom videokonferencie 6. mája 2020,

| — | so zreteľom na samity EÚ – západný Balkán v rámci berlínskeho procesu z 5. júla 2019 v Poznani a z 10. novembra 2020 v Sofii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samity EÚ – západný Balkán v rámci berlínskeho procesu z 5. júla 2019 v Poznani a z 10. novembra 2020 v Sofii,

| — | so zreteľom na druhú monitorovaciu správu Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii o Čiernej Hore (piaty cyklus monitorovania), uverejnenú v septembri 2017, a na závery o Čiernej Hore týkajúce sa stavu vykonávania odporúčaní na rok 2017, ktoré boli uverejnené v júni 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na druhú monitorovaciu správu Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii o Čiernej Hore (piaty cyklus monitorovania), uverejnenú v septembri 2017, a na závery o Čiernej Hore týkajúce sa stavu vykonávania odporúčaní na rok 2017, ktoré boli uverejnené v júni 2020,

| — | so zreteľom na vyhlásenie partnerov zo západného Balkánu o integrácii Rómov v rámci procesu rozširovania EÚ z 5. júla 2019 a na stratégiu sociálneho začleňovania Rómov a Egypťanov v Čiernej Hore na roky 2016 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie partnerov zo západného Balkánu o integrácii Rómov v rámci procesu rozširovania EÚ z 5. júla 2019 a na stratégiu sociálneho začleňovania Rómov a Egypťanov v Čiernej Hore na roky 2016 – 2020,

| — | zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0131/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0131/2021),

| A. | keďže každá krajina zapojená do procesu rozširovania sa posudzuje jednotlivo na základe vlastných zásluh, pričom rýchlosť a kvalita reforiem je rozhodujúca pre harmonogram pristúpenia; |
| --- | --- |

A.

keďže každá krajina zapojená do procesu rozširovania sa posudzuje jednotlivo na základe vlastných zásluh, pričom rýchlosť a kvalita reforiem je rozhodujúca pre harmonogram pristúpenia;

| B. | keďže podľa článku 49 Zmluvy o Európskej únii môže každá európska krajina požiadať o členstvo v Únii pod podmienkou, že splní všetky kodanské kritériá vrátane rešpektovania a ochrany menšín; |
| --- | --- |

B.

keďže podľa článku 49 Zmluvy o Európskej únii môže každá európska krajina požiadať o členstvo v Únii pod podmienkou, že splní všetky kodanské kritériá vrátane rešpektovania a ochrany menšín;

| C. | keďže demokracia a právny štát sú základnými hodnotami, na ktorých je založená EÚ, a sú jadrom rozširovania a procesov stabilizácie a pridruženia; keďže na riešenie pretrvávajúcich problémov v týchto oblastiach sú potrebné reformy; |
| --- | --- |

C.

keďže demokracia a právny štát sú základnými hodnotami, na ktorých je založená EÚ, a sú jadrom rozširovania a procesov stabilizácie a pridruženia; keďže na riešenie pretrvávajúcich problémov v týchto oblastiach sú potrebné reformy;

| D. | keďže Čierna Hora dosiahla doteraz v procese rokovaní najväčší pokrok, pričom otvorila 33 skúmaných kapitol z acquis EÚ a predbežne uzatvorila rokovania o troch kapitolách; |
| --- | --- |

D.

keďže Čierna Hora dosiahla doteraz v procese rokovaní najväčší pokrok, pričom otvorila 33 skúmaných kapitol z acquis EÚ a predbežne uzatvorila rokovania o troch kapitolách;

| E. | keďže Čierna Hora dobre pokračuje v plnení záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení; |
| --- | --- |

E.

keďže Čierna Hora dobre pokračuje v plnení záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení;

| F. | keďže parlamentné voľby, ktoré sa konali 30. augusta 2020, vyústili do prvej zmeny moci v demokratickom prostredí v krajine od zavedenia systému viacerých strán; keďže tento prechod sa uskutočnil riadnym spôsobom; |
| --- | --- |

F.

keďže parlamentné voľby, ktoré sa konali 30. augusta 2020, vyústili do prvej zmeny moci v demokratickom prostredí v krajine od zavedenia systému viacerých strán; keďže tento prechod sa uskutočnil riadnym spôsobom;

| G. | keďže prechádzajúca vláda uznala výsledky volieb a prechod moci, čím potvrdila úroveň demokratickej vyspelosti a pokrok dosiahnutý v Čiernej Hore; |
| --- | --- |

G.

keďže prechádzajúca vláda uznala výsledky volieb a prechod moci, čím potvrdila úroveň demokratickej vyspelosti a pokrok dosiahnutý v Čiernej Hore;

| H. | keďže Európska únia je najväčším obchodným partnerom Čiernej Hory a predstavovala 37 % celkového vývozu a 47 % celkového dovozu tovaru s objemom obchodu dosahujúcim 1,38 miliardy EUR v roku 2019; |
| --- | --- |

H.

keďže Európska únia je najväčším obchodným partnerom Čiernej Hory a predstavovala 37 % celkového vývozu a 47 % celkového dovozu tovaru s objemom obchodu dosahujúcim 1,38 miliardy EUR v roku 2019;

| I. | keďže EÚ je najväčším poskytovateľom finančnej pomoci Čiernej Hore a keďže Čierna Hora využíva predvstupovú pomoc v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA), ktorej celková suma tvorila 504,9 milióna EUR v rokoch 2007 až 2020; |
| --- | --- |

I.

keďže EÚ je najväčším poskytovateľom finančnej pomoci Čiernej Hore a keďže Čierna Hora využíva predvstupovú pomoc v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA), ktorej celková suma tvorila 504,9 milióna EUR v rokoch 2007 až 2020;

| J. | keďže EÚ zmobilizovala 38 miliónov EUR na okamžitú podporu západného Balkánu s cieľom riešiť núdzovú situáciu v oblasti zdravia spôsobenú pandémiou ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

J.

keďže EÚ zmobilizovala 38 miliónov EUR na okamžitú podporu západného Balkánu s cieľom riešiť núdzovú situáciu v oblasti zdravia spôsobenú pandémiou ochorenia COVID-19;

| K. | keďže EÚ súhlasila s prerozdelením 374 miliónov EUR z IPA s cieľom pomôcť zmierniť sociálno-ekonomické dôsledky ochorenia COVID-19 v regióne západného Balkánu; keďže Komisia a Čierna Hora sa dohodli na sume 53 miliónov EUR; |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ súhlasila s prerozdelením 374 miliónov EUR z IPA s cieľom pomôcť zmierniť sociálno-ekonomické dôsledky ochorenia COVID-19 v regióne západného Balkánu; keďže Komisia a Čierna Hora sa dohodli na sume 53 miliónov EUR;

| L. | keďže balík makrofinančnej pomoci v hodnote 60 miliónov EUR bol ponúknutý aj Čiernej Hore a keďže od roku 1999 sa prostredníctvom úverov Európskej investičnej banky poskytlo 804 miliónov EUR; |
| --- | --- |

L.

keďže balík makrofinančnej pomoci v hodnote 60 miliónov EUR bol ponúknutý aj Čiernej Hore a keďže od roku 1999 sa prostredníctvom úverov Európskej investičnej banky poskytlo 804 miliónov EUR;

| M. | keďže Komisia prijala balík vo výške 70 miliónov EUR v rámci IPA II na pomoc pri financovaní prístupu krajín západného Balkánu k vakcínam proti ochoreniu COVID-19, ktoré obstarávajú členské štáty EÚ; keďže Čierna Hora podpísala v októbri 2020 dohodu v rámci iniciatívy COVAX s cieľom prijať 248 800 dávok vakcín proti ochoreniu COVID-19; |
| --- | --- |

M.

keďže Komisia prijala balík vo výške 70 miliónov EUR v rámci IPA II na pomoc pri financovaní prístupu krajín západného Balkánu k vakcínam proti ochoreniu COVID-19, ktoré obstarávajú členské štáty EÚ; keďže Čierna Hora podpísala v októbri 2020 dohodu v rámci iniciatívy COVAX s cieľom prijať 248 800 dávok vakcín proti ochoreniu COVID-19;

| N. | keďže Rómovia a Egypťania boli počas pandémie ochorenia COVID-19 obzvlášť postihnutí, pretože sú aj naďalej obeťami hlboko zakorenených predsudkov v sociálnom aj profesionálnom prostredí; |
| --- | --- |

N.

keďže Rómovia a Egypťania boli počas pandémie ochorenia COVID-19 obzvlášť postihnutí, pretože sú aj naďalej obeťami hlboko zakorenených predsudkov v sociálnom aj profesionálnom prostredí;

Záväzok k rozšíreniu

| 1. | víta pokračujúce úsilie Čiernej Hory v procese integrácie do EÚ a jej celkový pokrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že je dôležité urýchlene zaviesť revidovanú metodiku rozširovania založenú na tematických klastroch rokovacích kapitol a postupne zaviesť jednotlivé politiky a programy EÚ s cieľom urýchliť celkový proces rokovaní a poskytnúť občanom Čiernej Hory jasné a hmatateľné stimuly, o ktoré majú priamy záujem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta otvorenie kapitoly 8 (Politika hospodárskej súťaže) a rozhodnutie Čiernej Hory akceptovať revidovanú metodiku rozširovania; najmä vyzýva Čiernu Horu, aby účinne splnila predbežné kritériá pre kapitoly 23 a 24, ktoré budú ďalším míľnikom, a dôrazne podporuje uzavretie prístupových kapitol, keďže Čierna Hora realizuje a vykonáva reformy na základe požadovaných kritérií; pripomína, že od otvorenia prvej kapitoly v decembri 2012 boli predbežne uzavreté tri kapitoly, a nabáda Čiernu Horu, aby pozornosť jednoznačne sústredila na úsilie o splnenie konečných kritérií vo všetkých ostatných kapitolách; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta skutočnosť, že voľby 30. augusta 2020 viedli k prvému prechodu moci od zavedenia pluralitného systému pri plnom rešpektovaní demokratických noriem a ústavy Čiernej Hory, ako aj skutočnosti, že podľa OBSE/ODIHR sa voľby uskutočnili účinným, konkurenčným a transparentným spôsobom; s uspokojením konštatuje, že výsledky volieb neboli spochybnené a že všetci zvolení poslanci skutočne obnovili svoje funkcie; vyjadruje znepokojenie nad správami o zahraničnom vplyve vo volebnom procese; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta skutočnosť, že novovytvorená čiernohorská vláda si v prvý pracovný deň vymenila názory s poslancami Európskeho parlamentu a úradníkmi EÚ, ako aj výslovný záväzok novej vlády pokračovať v integrácii do EÚ, splniť potrebné normy pre pokrok krajiny na ceste do EÚ a posilniť transatlantickú alianciu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné nezvrátiť predchádzajúce úspechy v reformnom procese, a nabáda novú vládu, aby využila svoj mandát na urýchlenie reforiem súvisiacich s EÚ a prístupových rokovaní; konštatuje, že na to, aby Čierna Hora dosiahla pokrok na ceste do EÚ, je potrebný otvorený a konštruktívny dialóg medzi všetkými politickými a sociálnymi zainteresovanými stranami, ako aj dohoda o kľúčových otázkach týkajúcich sa celkového pokroku krajiny; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje potrebu spolupráce a konštruktívneho spolužitia medzi prezidentom, novou vládou a novým parlamentom (Skupština) s cieľom posilniť pokrok Čiernej Hory na jej ceste do EÚ a ďalej upevňovať demokratický pokrok krajiny; vyzýva všetky strany, aby dodržiavali demokratické a ústavné zásady; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta posledné prieskumy verejnej mienky, z ktorých vyplýva, že rastúci počet občanov Čiernej Hory (76,6 %) podporuje budúce členstvo krajiny v EÚ, čo je jasný signál pre novú vládu, že ľudia chcú reformy na základe európskych hodnôt; konštatuje, že ide o jednu z najvyšších mier verejnej podpory pre EÚ v regióne; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že Komisia poskytla nový impulz rozširovaniu v roku 2020 prostredníctvom novej stratégie pre západný Balkán a hospodárskeho a investičného plánu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oceňuje napredovanie Čiernej Hory vo viacerých oblastiach prístupových rokovaní vrátane medzinárodnej policajnej spolupráce a boja proti organizovanému zločinu (vrátane v dosahovaní počiatočných výsledkov v oblasti obchodovania s ľuďmi a pašovania drog); vyzýva orgány, aby urýchlili politické a hospodárske reformy, najmä v oblasti právneho štátu a základných práv, súdnictva, slobody médií a boja proti korupcii, kde treba dosiahnuť ďalší výrazný pokrok; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva na aktívne zapojenie a primerané začlenenie krajín západného Balkánu vrátane občianskej spoločnosti a mladých ľudí do Konferencie o budúcnosti Európy a na zohľadnenie ich príspevku vzhľadom na ich záväzok stať sa členskými štátmi EÚ v budúcnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva na vytvorenie nových príležitostí pre politický dialóg a dialóg o politike na vysokej úrovni s krajinami západného Balkánu prostredníctvom pravidelných samitov EÚ a krajín západného Balkánu a intenzívnejších ministerských a parlamentných kontaktov s cieľom posilniť politickú dôveryhodnosť procesu rozširovania a zabezpečiť silnejšie riadenie a angažovanosť na vysokej úrovni, ako sa to požaduje aj v revidovanej metodike rozširovania; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína, že je v záujme vlády zabezpečiť primerané zastúpenie v zahraničí; v tejto súvislosti odkazuje na prebiehajúce vymenovanie vedúceho misie Čiernej Hory pri EÚ; |
| --- | --- |

12.

Demokracia a právny štát

| 13. | berie na vedomie zistenia a závery medzinárodných pozorovateľov z OBSE/ODIHR a vyzýva orgány, aby sa v plnej miere a v dostatočnom čase pred ďalšími celoštátnymi voľbami zaoberali ich odporúčaniami; víta prijaté rozhodnutie vlády zriadiť radu pre kontrolu zoznamu voličov; konštatuje, že Skupština prijala rozhodnutie o zriadení Výboru pre komplexnú volebnú reformu v decembri 2020, a očakáva, že tento výbor začne fungovať bez ďalšieho odkladu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nabáda Čiernu Horu na súčasné usporiadanie komunálnych volieb v celej krajine s cieľom posilniť stabilitu demokracie, vyhnúť sa neustálemu vedeniu kampane a uvoľniť napätú politickú klímu; vyjadruje sklamanie nad tým, že napriek dohode medzi stranami o usporiadaní komunálnych volieb v ten istý deň sa právny rámec stále dostatočne nezaoberá touto otázkou; pripomína, že na zmenu zákona o voľbách poslancov obecného zastupiteľstva a poslancov parlamentu, ktorá si vyžaduje široký konsenzus parlamentných strán, je potrebná dvojtretinová väčšina; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva všetky politické sily v novozvolenej Skupštine, aby sa zapojili do konštruktívneho, zmysluplného a inkluzívneho dialógu v parlamente, ktorý je predpokladom úspešnej parlamentnej demokracie; víta rozhodnutie opozície nebojkotovať prácu Skupštiny a opakuje, že fungujúca parlamentná demokracia je založená na účasti vlády aj opozície na parlamentnom rozhodovacom procese; zdôrazňuje, že široký konsenzus vládnucej väčšiny aj opozície má zásadný význam pre dosiahnutie pokroku na ceste k pristúpeniu k EÚ a k reformám; požaduje opatrenia zamerané na zlepšenie dialógu a dôvery v celom politickom spektre; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta nedávne vymenovanie delegácie Čiernej Hory pri Parlamentnom výbore pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Čierna Hora (SAPC), ktorej zloženie je už kompletné; vyzýva na čo najskoršie obnovenie práce SAPC a víta schôdzu SAPC s účasťou na diaľku, ktorá je naplánovaná na jún 2021; zdôrazňuje význam parlamentných výmen a obnovenia polročných schôdzí; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta kroky zamerané na zlepšenie úlohy dohľadu Skupštiny, ako aj jej transparentnosti a otvorenosti voči občanom a občianskej spoločnosti; vyzýva novozvolenú Skupštinu, aby zabezpečila inkluzívny politický dialóg v parlamente a silnejšiu úlohu občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že je dôležité urýchliť prácu na vykonávaní akčných plánov pre kapitoly 23 a 24 a ďalších strategických dokumentov týkajúcich sa právneho štátu a základných práv, najmä prostredníctvom účinného dialógu medzi všetkými stranami zameraného na zabezpečenie požadovanej kvalifikovanej väčšiny pre kľúčové vymenovania sudcov a prokurátorov, ako aj prostredníctvom usporadúvania konzultácií s verejnosťou a s odborníkmi týkajúcich sa zmien kľúčových právnych predpisov; vyjadruje znepokojenie nad tým, že pracovná skupina pre kapitolu 24 sa v uplynulom roku nestretla; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyjadruje znepokojenie nad nedávnym vývojom v súvislosti so špeciálnym prokurátorom pre organizovanú trestnú činnosť a korupciu, ako aj nad plánovanými zmenami v zložení rady prokurátorov; vyzýva čiernohorskú vládu, aby zmenila kľúčové právne predpisy, a to aj v prípade navrhovaných zmien zákona o prokuratúre a zákona o špeciálnej prokuratúre v súlade s demokratickými normami a so zavedenou európskou praxou, a aby v tejto súvislosti nadviazala na stanovisko Benátskej komisie; zdôrazňuje, že nezávislé fungovanie a integrita špeciálnej prokuratúry je kľúčom k pokroku Čiernej Hory v oblasti právneho štátu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje poľutovanie nad slabým pokrokom v súdnictve a vyzýva čiernohorské orgány, aby urýchlene riešili pretrvávajúce problémy týkajúce sa nezávislosti, profesionality, efektívnosti a zodpovednosti súdnictva prostredníctvom vykonávania existujúcich právnych predpisov a v súlade s odporúčaniami Skupiny štátov proti korupcii (GRECO) a Benátskej komisie; zdôrazňuje, že Čierna Hora musí dosiahnuť ďalší pokrok v reformách právneho štátu, a to aj prostredníctvom dosiahnutia pokroku vo vykonávaní reformy súdnictva v súlade s dobrými demokratickými normami a praxou a nezvrátením tohto procesu; opakuje, že v dôsledku reforiem, ktoré sa už uskutočnili, Čierna Hora má zavedené orgány a mechanizmy na zabezpečenie nezávislosti a zodpovednosti súdnictva a prokuratúry; nabáda orgány, aby dôsledne využívali tieto mechanizmy a vychádzali z vykonanej práce s cieľom dosiahnuť ďalšie výsledky a väčšie úspechy v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad výkladom ústavy zo strany súdnej rady, ktorý toleruje nezákonné opätovné vymenovanie predsedov súdov na viac ako dve funkčné obdobia; víta skutočnosť, že predseda najvyššieho súdu a predsedovia základných súdov v mestách Bar, Kotor a Plav odstúpili po výzve, aby sa sudcovia s viacerými mandátmi vzdali funkcie, čím dodržali európske postupy a demokratické normy; |
| --- | --- |

21.

| 22. | víta to, že sa dosiahol určitý pokrok v boji proti organizovanej trestnej činnosti, najmä pokiaľ ide o širšie kapacity a profesionalitu polície; nabáda Čiernu Horu, aby pokračovala vo svojom úsilí v tejto oblasti, najmä prostredníctvom boja proti zločineckým sieťam pôsobiacim na medzinárodnej úrovni, s osobitným zameraním na boj proti praniu špinavých peňazí, obchodovaniu s ľuďmi, drogami a zbraňami, nezákonným hazardným hrám a pašovaniu cigariet, a prostredníctvom sledovania ich možných väzieb s politikmi a predstaviteľmi štátnych inštitúcií; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzdvihuje nedávny úspech podpredsedu vlády pri zatýkaní prominentných osobností zapojených do organizovanej trestnej činnosti; dôrazne odsudzuje vyhrážky zavraždením, ktoré mu boli adresované; vyzýva na podporu a ochranu všetkých úradníkov, ktorí bojujú proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, a to aj za cenu ohrozenia vlastného života, a vyjadruje solidaritu s nimi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že systémové nedostatky v systéme trestného súdnictva pretrvávajú a treba ich prioritne riešiť; naliehavo vyzýva orgány, aby zaviedli konkrétne opatrenia na obmedzenie využívania dohôd o vine a treste na výnimočné prípady s cieľom zvýšiť transparentnosť a dôveryhodnosť súdnej reakcie na organizovanú trestnú činnosť; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je vážne znepokojený obmedzeným pokrokom v boji proti korupcii a vyzýva zodpovedné inštitúcie, aby výrazne zlepšili výsledky krajiny, pokiaľ ide o konfiškáciu majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, stíhanie a právoplatné odsúdenia, predovšetkým v najzávažnejších prípadoch, a to podstatným zlepšením kvality a nezávislosti vyšetrovania trestných činov a presadzovania práva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | berie na vedomie určitý pozitívny vývoj v činnosti Agentúry na prevenciu korupcie; zdôrazňuje však, že výzvy spojené s jej nezávislosťou a stanovovaním priorít pretrvávajú, a vyzýva agentúru, aby konala nezávisle a dôsledne vykonávala zákon o predchádzaní korupcii; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje potrebu dôraznej trestnoprávnej odozvy na korupciu na vysokej úrovni; pripomína potrebu účinnej reakcie na údajné zneužívanie štátnych zdrojov politickými stranami a nezákonné financovanie politických strán; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta úsilie o realizáciu reformy verejnej správy a už dosiahnuté výsledky; je znepokojený zisteniami, že členstvo v strane stále výrazne ovplyvňuje možnosť zamestnania sa vo verejnom sektore Čiernej Hory, a vyzýva novú vládu, aby sa vyhla politicky motivovanému prepúšťaniu a zamestnávaniu odborníkov vo verejnej službe; vyzýva čiernohorské orgány, aby pokračovali vo svojom úsilí o vybudovanie efektívnej verejnej správy a zachovali si odborné znalosti, najmä pokiaľ ide o proces pristúpenia k EÚ, a v tejto súvislosti víta transparentné postupy vymenovania; vyjadruje poľutovanie nad tým, že inštitucionálne kapacity agentúr pre hospodársku súťaž a boj proti korupcii sú naďalej nedostatočné; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadruje znepokojenie nad zmenami zákona o štátnych úradníkoch a štátnych zamestnancoch, ktoré boli prijaté v Skupštine, ktorými sa znižujú kritériá práce vo verejnej správe a ktoré by mohli ohroziť pokrok dosiahnutý v reforme verejnej správy zameranej na uplatňovanie zamestnania založeného na zásluhách; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta prísľuby novej vlády výrazne zvýšiť transparentnosť vo všetkých oblastiach vrátane verejných financií a nabáda ju, aby urýchlene vypracovala a prijala vylepšený zákon o slobodnom prístupe k informáciám; |
| --- | --- |

30.

| 31. | berie na vedomie nadchádzajúce sčítanie obyvateľov, domov a bytov v Čiernej Hore a vyzýva zodpovedné inštitúcie, aby ho uskutočnili v súlade s európskymi normami a medzinárodnými odporúčaniami; naliehavo vyzýva na to, aby sa zabránilo akémukoľvek spolitizovaniu procesu, a vyzýva na vyšetrenie všetkých obvinení súvisiacich so zahraničným zasahovaním do postupu sčítania ľudu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva čiernohorské orgány, aby venovali osobitnú pozornosť praniu špinavých peňazí, daňovým únikom a akejkoľvek inej trestnej činnosti v rámci schémy občianstva pre investorov, ktorej platnosť uplynie v roku 2021; víta nedávne rozhodnutie čiernohorskej vlády postupne ukončiť túto schému do konca roka; |
| --- | --- |

32.

Dodržiavanie základných slobôd a ľudských práv

| 33. | vyjadruje poľutovanie nad stavom slobody prejavu a slobody médií, čo je oblasť, v ktorej päť po sebe nasledujúcich správ Komisie nezaznamenalo „žiadny pokrok“, najmä pokiaľ ide o činnosť verejnoprávneho vysielateľa RTCG; dôrazne odsudzuje všetky druhy útokov na médiá a zastrašovanie novinárov a vyzýva na ich urýchlené a skutočné vyšetrenie vrátane prípadov z minulosti s cieľom ukončiť beztrestnosť trestných činov páchaných na novinároch; vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré prípady násilia voči novinárom zostávajú nevyriešené; požaduje prijatie ďalších krokov na zabezpečenie nezávislosti médií a novinárov; naliehavo vyzýva Čiernu Horu, aby zabezpečila podmienky vedúce k účinnému uplatňovaniu slobody prejavu, ktorá je jednou zo základných hodnôt EÚ a kľúčovým prvkom procesu pristúpenia Čiernej Hory k EÚ; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je znepokojený vysokou polarizáciou mediálneho prostredia, najmä rastúcim množstvom dezinformácií, ktoré sú tiež zamerané na prehlbovanie etnického napätia, narúšanie volebných procesov a zníženie podpory euroatlantickej integrácie zo strany obyvateľstva; zdôrazňuje, že mediálna gramotnosť, sloboda médií a nezávislosť sú nevyhnutné na boj proti dezinformáciám; zdôrazňuje potrebu zlepšiť koordináciu s cieľom bojovať proti regionálnym dezinformačným kampaniam; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva na posilnenie európskej spolupráce s Čiernou Horou v boji proti dezinformáciám a kybernetickým a hybridným hrozbám, ktorých cieľom je oslabiť európsku perspektívu tohto regiónu; vyjadruje znepokojenie nad rastúcou zraniteľnosťou Čiernej Hory v dôsledku zvýšenia jej verejného dlhu, najmä voči Číne; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a čiernohorskú vládu, aby spolupracovali pri hľadaní riešenia veľmi kontroverzného čínskeho úveru na diaľnicu Bar-Boljare, ktorý si zobrala predchádzajúca vláda, s cieľom zabrániť závislosti od dlhu a situácii, v ktorej by Čierna Hora bola nútená odovzdať zábezpeku čínskym veriteľom; trvá na tom, že čiernohorské orgány musia zároveň tento úver a výdavky naň dôkladne a transparentne vyšetriť a vyvodiť voči príslušným politickým osobám zodpovednosť; vyzýva Komisiu, aby spolu s medzinárodnými finančnými inštitúciami našla primerané riešenie na podporu fiškálnej udržateľnosti a reforiem Čiernej Hory v súlade s európskou perspektívou krajiny; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Čiernu Horu, členské štáty EÚ a Delegáciu Európskej únie v Čiernej Hore, aby aj naďalej uplatňovali aktívnejšiu a účinnejšiu komunikačnú politiku o európskej perspektíve zameranú na miestnych občanov aj občanov EÚ a aby pokračovali vo svojom koordinovanom úsilí o väčšie zviditeľnenie projektov financovaných z prostriedkov EÚ; vyzýva Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby podporili vytvorenie centra excelentnosti v oblasti dezinformácií zameraného na Balkán; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva čiernohorské orgány, aby prijali konkrétne kroky na budovanie odolnosti a kybernetickej bezpečnosti v čase, keď krajina čelí rastúcemu tlaku prostredníctvom zahraničného zasahovania, ktorého cieľom je oslabiť jej štátnosť a prozápadnú orientáciu, a aby presadzovali väčší dohľad nad mediálnym prostredím s cieľom bojovať proti falošným správam a iným dezinformačným činnostiam, najmä tým, ktoré sú organizované škodlivými zahraničnými vplyvmi, a zabezpečiť operačnú nezávislosť čiernohorských regulačných orgánov v oblasti médií a verejnoprávneho vysielateľa a súčasne dosiahnuť rovnováhu medzi bojom proti dezinformáciám a neprimeraným obmedzeniam slobody prejavu na internete; |
| --- | --- |

37.

| 38. | dôrazne odsudzuje verbálne a fyzické útoky proti národnostným menšinám a ich zastrašovanie, najmä v Pljevlji po parlamentných voľbách v auguste 2020 a nedávno v mestách Berane a Nikšić; naliehavo vyzýva čiernohorské orgány, aby dôkladne vyšetrili všetky tieto incidenty a postavili páchateľov pred súd; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje potrebu chrániť všetky práva národnostných menšín, najmä preto, že niektoré z nich už nemajú zástupcov menšinových strán v Skupštine; naliehavo vyzýva čiernohorské orgány, aby venovali osobitnú pozornosť otázkam súvisiacim s národnostnou a etnickou príslušnosťou občanov Čiernej Hory; v tejto súvislosti berie na vedomie nedávny návrh čiernohorskej vlády na zmenu čiernohorského zákona o občianstve; zdôrazňuje, že akékoľvek zmeny takýchto citlivých zákonov musia prejsť rozsiahlym konzultačným procesom a mali by sa prijať len v súlade s demokratickými normami a zavedenou európskou praxou a s cieľom podporiť európsku perspektívu Čiernej Hory; vyzýva na rešpektovanie multietnickej identity krajiny vrátane používaných jazykov, kultúrneho dedičstva a tradícií miestnych komunít; zdôrazňuje, že je potrebné dosiahnuť ďalší pokrok v sociálnom začleňovaní Rómov a Egypťanov do pracovného trhu, vzdelávania a verejného života v Čiernej Hore, a vyzýva orgány, aby zabezpečili ich prístup k osobným dokumentom, zaručili ich právne postavenie a prijali účinné opatrenia proti nenávistným prejavom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | berie na vedomie zákon o ochrane pred domácim násilím a jeho plánované zmeny, a naliehavo vyzýva čiernohorské orgány na jeho dôsledné vykonávanie, a to aj pridelením dostatočných zdrojov, keďže rodovo motivované domáce násilie a násilie páchané na deťoch sú aj naďalej vážnym problémom; vyzýva na väčšiu ostražitosť a vytvorenie podporných systémov pre obete domáceho násilia počas pandémie ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naliehavo vyzýva orgány, aby zabezpečili dôsledné vykonávanie noriem stanovených v Dohovore Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor), a to aj zvýšením počtu dobre vyškolených a rodovo citlivých príslušníkov orgánov presadzovania práva a sudcov, s cieľom zabezpečiť riadne vyšetrovanie a stíhanie trestných činov domáceho násilia a aby zaviedli účinné opatrenia proti sexuálnemu obťažovaniu, a to aj na pracovisku; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyjadruje znepokojenie nad obmedzenými výsledkami existujúcich politík a projektov zameraných na podporu účasti žien na trhu práce, tvorbe politík a politike a na riešenie otázky zraniteľnosti v oblasti politiky zamestnanosti a sociálnej politiky; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad klesajúcim počtom poslankýň a nad nedostatkom rodovo vyváženého politického zastúpenia vo voľbách a v novej Skupštine a vláde; požaduje potrebné právne a politické opatrenia na podporu účasti žien v politike; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pripomína, že hoci čiernohorská vláda schválila ročný akčný plán stratégie na ochranu osôb so zdravotným postihnutím pred diskrimináciou a na podporu rovnosti, kľúčovým cieľom zostáva jeho vykonávanie; vyjadruje poľutovanie nad tým, že osoby so zdravotným postihnutím stále čelia diskriminácii a ťažkostiam pri získavaní prístupu k spravodlivosti; zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť prístup k službám zdravotnej starostlivosti pre osoby so zdravotným postihnutím, vnútorne vysídlené osoby a ďalšie zraniteľné skupiny; |
| --- | --- |

43.

| 44. | víta pokrok v oblasti ochrany práv osôb LGBTI a skutočnosť, že Čierna Hora je prvou krajinou v regióne, ktorá prijala zákon o partnerstvách rovnakého pohlavia; vyzýva orgány, aby zabezpečili splnenie všetkých podmienok potrebných na jeho primerané vykonávanie; zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť situáciu transrodových a nebinárnych osôb; víta pokojný priebeh dúhového pochodu v roku 2019; vyzýva čiernohorské orgány, aby naďalej zlepšovali klímu spoločenského začlenenia a tolerancie a zhromažďovali rozčlenené údaje týkajúce sa nenávistných prejavov a trestných činov založených na sexuálnej orientácii a rodovej identite; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva čiernohorské orgány, aby pokračovali v skutočnom dialógu o slobode náboženského vyznania so zástupcami cirkví a s ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami a v súlade so stanoviskom Benátskej komisie z 24. júna 2019; vyzýva susedné krajiny, aby nezasahovali do tejto otázky a iných vnútorných záležitostí Čiernej Hory; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyjadruje znepokojenie v súvislosti s tým, že nová vláda prijala zmeny zákona o slobode náboženského vyznania alebo viery a právneho postavenia náboženských spoločenstiev v naliehavom konaní bez verejnej diskusie či dialógu so všetkými náboženskými komunitami a bez stanoviska Benátskej komisie; konštatuje, že prezident zákon podpísal; |
| --- | --- |

46.

Zmierenie, dobré susedské vzťahy a medzinárodná spolupráca

| 47. | vyzdvihuje odhodlanie Čiernej Hory týkajúce sa inkluzívnej regionálnej spolupráce a konštruktívnu úlohu, ktorú zohráva v regióne západného Balkánu, a víta jej aktívnu účasť na mnohých regionálnych iniciatívach; zdôrazňuje, že regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy sú prepojené s perspektívou Čiernej Hory v rámci EÚ; |
| --- | --- |

47.

| 48. | víta podpísanie Protokolu o určení hraničného bodu medzi Bosnou a Hercegovinou, Čiernou Horou a Srbskou republikou v máji 2019 a nabáda Čiernu Horu, aby v konštruktívnom duchu a čo najskôr v prístupovom procese pokračovala v riešení otvorených dvojstranných otázok so svojimi susedmi vrátane nevyriešených otázok týkajúcich sa vymedzenia hraníc so Srbskom a s Chorvátskom; pripomína, že existujúce dvojstranné dohody týkajúce sa hraníc by sa mali dodržiavať; opakuje, že pohraničné spory by sa mali riešiť v duchu dobrých susedských vzťahov, a to na bilaterálnej úrovni a prostredníctvom existujúcich medzinárodných mechanizmov; konštatuje, že dvojstranné vzťahy so Srbskom boli poznačené napätím, a trvá na tom, aby sa všetky dvojstranné spory riešili inkluzívnym a nekonfrontačným dialógom, pričom sa treba vyhnúť akejkoľvek forme zahraničného zasahovania do domácich záležitostí; |
| --- | --- |

48.

| 49. | dôrazne odsudzuje popieranie genocídy v Srebrenici a pochybnosti o rozsudkoch a legitimite Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY) ministrom spravodlivosti, ľudských práv a práv menšín; víta rýchle odmietnutie týchto vyhlásení ostatnými členmi vlády a návrh na jeho odvolanie; |
| --- | --- |

49.

| 50. | víta vytvorenie spoločného regionálneho trhu, ktorý bude pripravovať cestu k úplnému pristúpeniu krajiny k jednotnému trhu EÚ; je pevne presvedčený, že takéto iniciatívy by mohli byť dôležitým nástrojom na zvýšenie potenciálu, atraktívnosti a konkurencieschopnosti regiónu, a najmä by mohli pomôcť regionálnym ekonomikám v procese ich obnovy po pandémii; |
| --- | --- |

50.

| 51. | dôrazne odsudzuje všetky pokusy politikov v Čiernej Hore a inde v regióne o popieranie genocídy v Srebrenici alebo akýchkoľvek iných vojnových zločinov, ku ktorým došlo v bývalej Juhoslávii; víta podpísanie protokolu o spolupráci pri hľadaní nezvestných osôb medzi vládami Bosny a Hercegoviny a Čiernej Hory ako dobrý príklad spolupráce pri vyšetrovaní prípadov nezvestných osôb; je znepokojený nedostatočným pokrokom pri riešení vojnových zločinov spáchaných v Čiernej Hore a vyzýva orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie o trestanie vojnových zločinov a objasňovanie osudov nezvestných osôb a aby podporovali a rozvíjali zriadené dokumentačné a informačné centrum; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opakuje svoju podporu iniciatíve na zriadenie regionálnej komisie pre zistenie faktov o vojnových zločinoch a iných prípadoch závažného porušovania ľudských práv spáchaných na území bývalej Juhoslávie (RECOM); vyjadruje uznanie vládam Čiernej Hory za ich záväzok a plnenie ich povinností v rámci ich členstva v Úrade pre regionálnu spoluprácu mládeže (RYCO), pričom zdôrazňuje význam súčasného rotujúceho predsedníctva Čiernej Hory v tejto organizácii; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva orgány Čiernej Hory, aby plne dodržiavali ustanovenia o nástupníctve bývalej Juhoslovanskej socialistickej federatívnej republiky, najmä čo sa týka vojenských prostriedkov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | oceňuje úplné zosúladenie Čiernej Hory so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ a jej aktívnu účasť na misiách EÚ v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky, konkrétne „Námorné sily EÚ – v Somálsku – operácia ATALANTA“ a výcviková misia EÚ v Mali, a na iných medzinárodných misiách, najmä na misii OSN pre referendum v Západnej Sahare, mierových silách OSN na Cypre, misii Resolute Support pod vedením NATO v Afganistane a misii NATO v Kosove (KFOR); |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyjadruje znepokojenie nad vymenovaniami vlády v odvetví bezpečnosti a vojenskej spravodajskej služby a nad nebezpečenstvom, že strategické spojenectvo Čiernej Hory s EÚ a NATO by mohlo byť spochybnené; vyzdvihuje strategický význam členstva Čiernej Hory v NATO a nabáda čiernohorské orgány, aby spolupracovali v oblasti odolnosti voči zahraničnému zasahovaniu a kybernetickej bezpečnosti s EÚ aj NATO; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ a Spojené štáty americké posilnili svoje partnerstvo a koordináciu na západnom Balkáne s cieľom dosiahnuť pokrok v kľúčových reformách, zlepšiť riadenie a dosiahnuť zmierenie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | víta pokrok Čiernej Hory a jej obnovený záväzok voči medzinárodnej policajnej spolupráci a nabáda ju, aby pokračovala v úsilí vysporiadať sa s neregulárnou migráciou ďalším rozvíjaním svojej medzinárodnej spolupráce v oblasti ochrany hraníc a readmisie a rozširovaním svojich kapacít na stíhanie sietí prevádzačov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | berie na vedomie nadobudnutie platnosti dohody o spolupráci v oblasti riadenia hraníc medzi Čiernou Horou a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), ktorá umožní agentúre Frontex pomáhať Čiernej Hore pri riadení hraníc, vykonávaní spoločných operácií a boji proti cezhraničnej trestnej činnosti na námorných hraniciach krajiny vrátane pašovania drog a zbraní, obchodovania s ľuďmi a terorizmu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naliehavo vyzýva čiernohorské orgány, aby dodržiavanie ľudských práv, základných slobôd a medzinárodného práva považovali za jadro svojej migračnej a pohraničnej politiky; požaduje, aby sa operácie európskej pohraničnej a pobrežnej stráže (Frontex) na území Čiernej Hory vykonávali podľa rovnakých noriem; |
| --- | --- |

59.

Hospodárstvo a pandémia ochorenia COVID-19

| 60. | víta pokrok Čiernej Hory v zvyšovaní stability svojho finančného sektora, ako aj pri vykonávaní konkrétnych zlepšení podmienok na trhu práce; konštatuje však, že miera nezamestnanosti zostáva vysoká, najmä medzi ženami, mladými ľuďmi, Rómami a nízkokvalifikovanými osobami; nabáda orgány, aby zlepšili účasť žien na trhu práce a riešili otázky, ako sú rodové rozdiely v zamestnanosti a odmeňovaní a cenovo dostupná starostlivosť o deti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že zákon o rozpočte na rok 2021 nebol do konca roku 2020 navrhnutý, a požaduje transparentnejší a včasnejší proces zostavovania národného rozpočtu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | víta skutočnosť, že Čierna Hora vykonala reformy potrebné na dosiahnutie súladu so zásadami EÚ týkajúcimi sa dobrej správy v daňových záležitostiach a že ju Rada 18. februára 2020 odstránila zo zoznamu obsahujúceho jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nabáda Čiernu Horu, aby zintenzívnila úsilie o lepšie zosúladenie vzdelávacieho systému s trhom práce s cieľom účinnejšie riešiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a únik mozgov medzi mladými ľuďmi; vyzýva čiernohorské orgány, aby sa usilovali o otvorenú a transparentnú politiku v oblasti ľudských zdrojov vo verejnej správe, ako aj o väčšie verejné investície do udržateľného sociálneho a hospodárskeho rozvoja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | so znepokojením berie na vedomie vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na hospodárstvo Čiernej Hory, keďže jej hrubý domáci produkt klesol v roku 2020 o 14,3 %; vyzýva vládu, aby vzhľadom na vysoký verejný dlh vykonávala zodpovednú makroekonomickú a fiškálnu politiku; nabáda orgány, aby čo najlepšie využívali pomoc EÚ s cieľom zmierniť vplyv krízy vrátane vypracovania a vykonávania cielených opatrení na zmiernenie vplyvu pandémie na marginalizované komunity a zraniteľné osoby; zdôrazňuje význam rozvíjania podnikateľských zručností medzi mladými ľuďmi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva Komisiu, aby podporila úsilie Čiernej Hory o zníženie nezamestnanosti, ktorú vážne zhoršila pandémia ochorenia COVID-19, najmä v odvetví cestovného ruchu, ktoré predstavuje viac ako 20 % hrubého domáceho produktu Čiernej Hory, a to pri zohľadnení veľkého poklesu počtu turistov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opakuje skutočnosť, že Európska únia urýchlene zmobilizovala okamžitú finančnú a materiálnu podporu západnému Balkánu na riešenie núdzovej situácie v oblasti zdravia spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 a na urýchlenie sociálno-ekonomického oživenia regiónu; pripomína, že Čiernej Hore bolo poskytnutých 53 miliónov EUR na obstaranie naliehavého zdravotníckeho vybavenia a na pomoc odvetviam, ktoré sú najviac postihnuté krízou spôsobenou ochorením COVID-19; pripomína tiež rozhodnutie poskytnúť makrofinančnú pomoc až do výšky 60 miliónov EUR na pomoc Čiernej Hore pri obmedzovaní negatívnych sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje skutočnosť, že pandémia ochorenia COVID-19 mala škodlivý vplyv na spoločnosť ako celok, najmä na ženy, jednorodičovské rodiny a zraniteľné skupiny, ako sú Rómovia, Egypťania, LGBTI osoby, osoby so zdravotným postihnutím a ďalšie menšiny, a to prehlbovaním nerovnosti a zhoršovaním existujúcich problémov; vyzýva čiernohorské orgány, aby pri vytváraní a vykonávaní sociálno-ekonomických opatrení na zmiernenie následkov pandémie ochorenia COVID-19 zohľadnili potreby týchto skupín; |
| --- | --- |

67.

| 68. | oceňuje úlohu mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, ktorý zabezpečil veľmi potrebnú podporu vo forme zdravotníckeho vybavenia a osobných ochranných prostriedkov v boji proti ochoreniu COVID-19 v Čiernej Hore; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyjadruje znepokojenie nad prebiehajúcim procesom prepúšťania vedúcich predstaviteľov inštitúcií verejného zdravotníctva v čase, keď je Čierna Hora vážne postihnutá pandémiou ochorenia COVID-19, ako aj nad novým úverom vo výške 750 miliónov EUR, ktorý si vláda vzala bez konzultácie so Skupštinou; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva Komisiu a Radu, aby preukázali solidaritu s krajinami západného Balkánu tým, že im pomôžu získavať očkovacie látky proti ochoreniu COVID-19, a aby Čiernu Horu začlenili do spoločného obstarávania EÚ zameraného na očkovanie; víta opatrenia, ktoré prijala Komisia a Rada s cieľom pomôcť Čiernej Hore zaobstarať vakcíny proti ochoreniu COVID-19 prostredníctvom nástroja COVAX a inými prostriedkami, ako je koordinácia darovania zo strany členských štátov EÚ; vyzýva na ďalšiu pomoc s cieľom zabezpečiť, aby ľudia vo všetkých krajinách západného Balkánu mali čo najskôr k dispozícii dostatočné množstvo očkovacích látok proti ochoreniu COVID-19, pričom sa zohľadní situácia každej krajiny v súvislosti s pandémiou; je pevne presvedčený, že politiky v oblasti očkovania by mali byť vo všeobecnosti humanitárne a nemali by slúžiť žiadnym geopolitickým záujmom; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nabáda Čiernu Horu, aby čo najlepšie využila hospodársky a investičný plán Komisie pre západný Balkán; uznáva jeho význam pri podpore udržateľnej prepojenosti v oblasti dopravy a infraštruktúry, ľudského kapitálu, konkurencieschopnosti a inkluzívneho rastu v regióne, pričom zdôrazňuje, že každá investícia musí byť v súlade s cieľmi Parížskej dohody a cieľmi EÚ v oblasti dekarbonizácie; |
| --- | --- |

71.

| 72. | berie na vedomie rovnaký význam všetkých investičných cieľov nástroja IPA III; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zodpovedajúcu časť prostriedkov z nástroja IPA III zamerala na prebiehajúci prechod Čiernej Hory k demokracii, najmä vzhľadom na pretrvávajúce problémy s investičným prostredím, absorpčnou kapacitou a environmentálnymi normami v tejto krajine; |
| --- | --- |

72.

Životné prostredie, energetika a doprava

| 73. | víta pokrok Čiernej Hory v diverzifikácii výroby elektrickej energie smerom k obnoviteľným zdrojom a prekročenie jej celkového cieľa v oblasti obnoviteľných zdrojov energie na rok 2020 a sektorových cieľov v oblasti elektrickej energie a vykurovania a chladenia, ako aj jej aktívnu účasť na programe prepojenosti západného Balkánu; vyzýva Čiernu Horu, aby zaviedla efektívnejšie a zjednodušené pravidlá na uľahčenie ďalšieho zavádzania projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie; zdôrazňuje význam podpory EÚ zameranú na prechod na čistejšiu a obnoviteľnú energiu; je znepokojený projektmi ťažby ropy a zemného plynu tesne pri pobreží Čiernej Hory, ktoré môžu poškodiť životné prostredie, prírodu a cestovný ruch, ktoré sú najdôležitejším hospodárskym odvetvím krajiny; |
| --- | --- |

73.

| 74. | oceňuje rozhodnutie Čiernej Hory ukončiť finančnú podporu malým vodným elektrárňam, ktoré nedodržiavajú príslušné environmentálne normy; berie na vedomie pomalý pokrok a oneskorenie pri zatvorení tepelnej elektrárne Pljevlja a vyzýva Čiernu Horu, aby bezodkladne dodržiavala pravidlá smernice o veľkých spaľovacích zariadeniach (4); |
| --- | --- |

74.

| 75. | uznáva kroky, ktoré Čierna Hora podnikla v záujme vytvorenia elektronického systému potvrdení o pôvode, a to cieľom zabezpečiť kompatibilitu so štandardizovaným Európskym energetickým certifikačným systémom; berie na vedomie pokročilé štádium vykonávania reforiem v odvetví elektrickej energie a vyzýva Čiernu Horu, aby bezodkladne transponovala nariadenie REMIT (5) a transponovala sieťové predpisy do vnútroštátnych sieťových predpisov; vyzýva Čiernu Horu, aby zvýšila súčasnú nízku úroveň medzioblastných kapacít dostupných účastníkom trhu s elektrinou v súlade s najlepšími postupmi EÚ; vyjadruje Čiernej Hore uznanie za to, že je priekopníkom pri vytváraní mechanizmu stanovovania cien uhlíka a obchodovania s emisiami v regióne; víta dosiahnutie úplného súladu so smernicou o kvalite palív (6) a vyzýva na dosiahnutie ďalšieho pokroku pri udržiavaní núdzových zásob ropy; |
| --- | --- |

75.

| 76. | víta pozitívny vývoj v ďalšom zosúlaďovaní vnútroštátnych právnych predpisov Čiernej Hory v oblasti životného prostredia a zmeny klímy a národného plánu v oblasti energetiky a klímy s acquis EÚ a vyzýva na ďalšie úsilie o čo najskoršie dokončenie dokumentu v súlade s odporúčaniami ministerskej rady Energetického spoločenstva; vyjadruje Čiernej Hore uznanie za ochranu rieky Zeta ako prírodného parku; vyzýva orgány, aby prijali naliehavé opatrenia na lepšie zabezpečenie chránených oblastí a potenciálnych lokalít sústavy Natura 2000, a to aj územia Ulcinj Salina, Skadarského jazera, rieky Tara a ďalších; vyzýva Čiernu Horu, aby zlepšila nakladanie s odpadom a riešila problém nezákonného zneškodňovania odpadu; vyzýva orgány, aby zapojili miestne komunity a občiansku spoločnosť do vykonávania politík a projektov v oblasti životného prostredia, klímy a energetiky v krajine; |
| --- | --- |

76.

| 77. | s uspokojením pripomína, že podľa článku 1 ústavy Čiernej Hory je Čierna Hora ekologickým štátom; pripomína, že vytvorenie priestorov vojenského výcviku a testovania zbraní v chránených oblastiach UNESCO Sinjajevina sa musí riadiť zásadami UNESCO týkajúcimi sa sociálno-kultúrnej a ekologickej udržateľnosti; konštatuje, že pri rozvoji ďalších kapacít v oblasti vodnej energie a cestovného ruchu, najmä v chránených oblastiach, by sa mali zohľadniť normy EÚ v oblasti ochrany životného prostredia; vyzýva orgány, aby posúdili vplyv výstavby diaľnice pozdĺž rieky Tara na životné prostredie a aby lepšie chránili najcennejšie oblasti; opakuje svoju výzvu vykonať dôkladné a komplexné ex ante posúdenia environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu projektov infraštruktúry v súlade s európskymi normami; |
| --- | --- |

77.

| 78. | víta zavedenie zelenej agendy na západnom Balkáne, ktorá má potenciál stimulovať prechod na udržateľné, uhlíkovo neutrálne hospodárstvo; vyzýva Čiernu Horu, aby pokračovala v zavádzaní a vykonávaní právnych predpisov potrebných na dosiahnutie dohodnutých spoločných cieľov v oblasti digitálnej a zelenej transformácie; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vyzýva Čiernu Horu, ktorá je štvrtou európskou krajinou z hľadiska rozsahu zalesnených plôch, aby zlepšila obhospodarovanie svojich lesov, najmä tým, že na to vyčlení viac zdrojov a bude aktívne bojovať proti nezákonnej ťažbe dreva; berie na vedomie nedávnu štúdiu, z ktorej vyplýva, že v Čiernej Hore sa každoročne vyprodukuje približne stotisíc metrov kubických drevného odpadu, ktorý sa dá ľahko opätovne použiť; vyzýva orgány, aby zvážili spôsoby podpory modelov obehového hospodárstva v tomto sektore a v iných odvetviach hospodárstva; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vyzýva čiernohorské orgány, aby v súlade so svojou ústavou a Aarhuským dohovorom, ktorý Čierna Hora ratifikovala v roku 2009, zabezpečili právo na prístup k informáciám o životnom prostredí, ktoré sa týkajú infraštruktúrnych projektov; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie predsedovi Európskej rady, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov a prezidentovi, vláde a parlamentu Čiernej Hory. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 108, 29.4.2010, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 363, 28.10.2020, s. 127.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0168.

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení (Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 1).

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 z 25. októbra 2011 o integrite a transparentnosti veľkoobchodného trhu s energiou (Ú. v. EÚ L 326, 8.12.2011, s. 1).

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/70/ES, pokiaľ ide o kvalitu automobilového benzínu, motorovej nafty a plynového oleja a zavedenie mechanizmu na monitorovanie a zníženie emisií skleníkových plynov (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 88).

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/111

---

P9_TA(2021)0245

Vplyv zmeny klímy na ľudské práva a úloha ochrancov životného prostredia v tejto oblasti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o vplyve zmeny klímy na ľudské práva a úlohe ochrancov životného prostredia v tejto oblasti (2020/2134(INI))

(2022/C 15/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv (ďalej len „UDHR“), príslušné zmluvy, dohovory a nástroje OSN v oblasti ľudských práv, najmä Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva (UNDRIP), prijatú Valným zhromaždením OSN 13. septembra 2007, a Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), v ktorých sa uvádza, že všetky ľudské bytosti majú nárok na úplné uplatňovanie ľudských práv a základných slobôd bez diskriminácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv (ďalej len „UDHR“), príslušné zmluvy, dohovory a nástroje OSN v oblasti ľudských práv, najmä Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva (UNDRIP), prijatú Valným zhromaždením OSN 13. septembra 2007, a Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), v ktorých sa uvádza, že všetky ľudské bytosti majú nárok na úplné uplatňovanie ľudských práv a základných slobôd bez diskriminácie,

| — | so zreteľom na Deklaráciu OSN o ochrancoch ľudských práv z roku 1998, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu OSN o ochrancoch ľudských práv z roku 1998,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN A/RES/53/144 z 8. marca 1999, ktorou sa prijala Deklarácia o ochrancoch ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN A/RES/53/144 z 8. marca 1999, ktorou sa prijala Deklarácia o ochrancoch ľudských práv,

| — | so zreteľom na Dohovor o biologickej diverzite (CBD) prijatý v Riu v roku 1992 a podpísaný 168 krajinami a na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 so zreteľom na pätnáste zasadnutie konferencie zmluvných strán (COP 15) Dohovoru o biodiverzite (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o biologickej diverzite (CBD) prijatý v Riu v roku 1992 a podpísaný 168 krajinami a na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 so zreteľom na pätnáste zasadnutie konferencie zmluvných strán (COP 15) Dohovoru o biodiverzite (1),

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijalo Valné zhromaždenie OSN 25. septembra 2015, a na ciele udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijalo Valné zhromaždenie OSN 25. septembra 2015, a na ciele udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“), ktorý nadobudol účinnosť 21. marca 1994, na Kjótsky protokol z 11. decembra 1997 a na Parížsku dohodu z 22. apríla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“), ktorý nadobudol účinnosť 21. marca 1994, na Kjótsky protokol z 11. decembra 1997 a na Parížsku dohodu z 22. apríla 2016,

| — | so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva č. 40/11 z 21. marca 2019 o uznaní príspevku obhajcov environmentálnych ľudských práv k požívaniu ľudských práv, ochrane životného prostredia a udržateľnému rozvoju, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva č. 40/11 z 21. marca 2019 o uznaní príspevku obhajcov environmentálnych ľudských práv k požívaniu ľudských práv, ochrane životného prostredia a udržateľnému rozvoju,

| — | so zreteľom na správy osobitného spravodajcu OSN č. 31/52 z 1. februára 2016 a A/74/161 z roku 2019 týkajúce sa otázky záväzkov v oblasti ľudských práv, pokiaľ ide o život v bezpečnom, čistom, zdravom a udržateľnom životnom prostredí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy osobitného spravodajcu OSN č. 31/52 z 1. februára 2016 a A/74/161 z roku 2019 týkajúce sa otázky záväzkov v oblasti ľudských práv, pokiaľ ide o život v bezpečnom, čistom, zdravom a udržateľnom životnom prostredí,

| — | so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva č. 41/21 z 12. júla 2019 o ľudských právach a klíme, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva č. 41/21 z 12. júla 2019 o ľudských právach a klíme,

| — | so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie (ďalej len „UNEP“) z 10. decembra 2015 o zmene klímy a ľudských právach a na vymedzenie pojmu obhajcovia environmentálnych ľudských práv podľa UNEP v dokumente „Kto sú ochrancovia životného prostredia?“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie (ďalej len „UNEP“) z 10. decembra 2015 o zmene klímy a ľudských právach a na vymedzenie pojmu obhajcovia environmentálnych ľudských práv podľa UNEP v dokumente „Kto sú ochrancovia životného prostredia?“,

| — | so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN pre extrémnu chudobu a ľudské práva zo 17. júla 2019 o zmene klímy a chudobe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN pre extrémnu chudobu a ľudské práva zo 17. júla 2019 o zmene klímy a chudobe,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) o zmene klímy, dezertifikácii, znehodnocovaní pôdy, udržateľnom pôdnom hospodárstve, potravinovej bezpečnosti a prúdení skleníkových plynov v suchozemských ekosystémoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) o zmene klímy, dezertifikácii, znehodnocovaní pôdy, udržateľnom pôdnom hospodárstve, potravinovej bezpečnosti a prúdení skleníkových plynov v suchozemských ekosystémoch,

| — | so zreteľom na správu OSN z júna 2020 s názvom Rodové hľadisko, klíma a bezpečnosť: Udržanie inkluzívneho mieru na frontoch zmeny klímy (Gender, Climate & Security: Sustaining Inclusive Peace on the Frontlines of Climate Change) ktorú spoločne vypracovali UNEP, OSN Ženy, Rozvojový program OSN (UNDP) a odbor OSN pre politické a mierové záležitosti (UNDPPA), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu OSN z júna 2020 s názvom Rodové hľadisko, klíma a bezpečnosť: Udržanie inkluzívneho mieru na frontoch zmeny klímy (Gender, Climate & Security: Sustaining Inclusive Peace on the Frontlines of Climate Change) ktorú spoločne vypracovali UNEP, OSN Ženy, Rozvojový program OSN (UNDP) a odbor OSN pre politické a mierové záležitosti (UNDPPA),

| — | so zreteľom na hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv,

| — | so zreteľom na článok 37 charty, ktorý zaväzuje EÚ začleniť do svojich politík vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie kvality životného prostredia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 37 charty, ktorý zaväzuje EÚ začleniť do svojich politík vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie kvality životného prostredia,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej piatu časť s názvom Vonkajšia činnosť Únie a hlavy I, II, III, IV a V tejto časti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej piatu časť s názvom Vonkajšia činnosť Únie a hlavy I, II, III, IV a V tejto časti,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie z 25. marca 2020 s názvom Akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie z 25. marca 2020 s názvom Akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 (JOIN(2020)0005),

| — | so zreteľom na závery Rady z 15. mája 2017 o pôvodnom obyvateľstve a spoločný pracovný dokument útvarov zo 17. októbra 2016 s názvom Implementácia vonkajšej politiky EÚ v oblasti pôvodného obyvateľstva (SWD(2016)0340), závery Rady z 19. novembra 2018 o diplomacii v oblasti vody, zo 17. júna 2019 o opatreniach EÚ na posilnenie multilateralizmu založeného na pravidlách a z 20. januára 2020 o diplomacii v oblasti klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 15. mája 2017 o pôvodnom obyvateľstve a spoločný pracovný dokument útvarov zo 17. októbra 2016 s názvom Implementácia vonkajšej politiky EÚ v oblasti pôvodného obyvateľstva (SWD(2016)0340), závery Rady z 19. novembra 2018 o diplomacii v oblasti vody, zo 17. júna 2019 o opatreniach EÚ na posilnenie multilateralizmu založeného na pravidlách a z 20. januára 2020 o diplomacii v oblasti klímy,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ v oblasti ľudských práv týkajúce sa bezpečnej pitnej vody a sanitácie, ktoré Rada prijala 17. júna 2019, a na jej usmernenia o ochrancoch ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ v oblasti ľudských práv týkajúce sa bezpečnej pitnej vody a sanitácie, ktoré Rada prijala 17. júna 2019, a na jej usmernenia o ochrancoch ľudských práv,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2017 o korupcii a ľudských právach v tretích krajinách (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2017 o korupcii a ľudských právach v tretích krajinách (2),

| — | so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) zo 4. decembra 2019 s názvom Životné prostredie v Európe – stav a výhľad na rok 2020: znalosti potrebné na prechod na udržateľnú Európu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) zo 4. decembra 2019 s názvom Životné prostredie v Európe – stav a výhľad na rok 2020: znalosti potrebné na prechod na udržateľnú Európu,

| — | so zreteľom na vykonávanie zásady č. 10 Deklarácie z Ria o životnom prostredí a rozvoji z roku 1992, ktorej účelom je zabezpečiť, aby každý jednotlivec mal prístup k informáciám, možnosť zúčastňovať sa na rozhodovacom procese a prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, a to s cieľom zabezpečiť pre súčasné a budúce generácie právo na zdravé a udržateľné životné prostredie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vykonávanie zásady č. 10 Deklarácie z Ria o životnom prostredí a rozvoji z roku 1992, ktorej účelom je zabezpečiť, aby každý jednotlivec mal prístup k informáciám, možnosť zúčastňovať sa na rozhodovacom procese a prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, a to s cieľom zabezpečiť pre súčasné a budúce generácie právo na zdravé a udržateľné životné prostredie,

| — | so zreteľom na oznámenia Komisie z 20. júna 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380), z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a z 23. júla 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenia Komisie z 20. júna 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380), z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a z 23. júla 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (COM(2019)0352),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (3),

| — | so zreteľom na správu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo z roku 2019 s názvom Stav svetovej biodiverzity pre výživu a poľnohospodárstvo, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo z roku 2019 s názvom Stav svetovej biodiverzity pre výživu a poľnohospodárstvo,

| — | so zreteľom na veľmi vysoké riziko straty biodiverzity opísané v Celosvetovej hodnotiacej správe o biodiverzite a ekosystémových službách Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) z 31. mája 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na veľmi vysoké riziko straty biodiverzity opísané v Celosvetovej hodnotiacej správe o biodiverzite a ekosystémových službách Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) z 31. mája 2019,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. júla 2018 o porušovaní práv pôvodného obyvateľstva vo svete vrátane zaberania pôdy (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. júla 2018 o porušovaní práv pôvodného obyvateľstva vo svete vrátane zaberania pôdy (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (5),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0039/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0039/2021),

| A. | keďže všetky osoby, miestne spoločenstvá a národy majú právo na úplné uplatňovanie ľudských práv, ktoré sú zakotvené vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv; |
| --- | --- |

A.

keďže všetky osoby, miestne spoločenstvá a národy majú právo na úplné uplatňovanie ľudských práv, ktoré sú zakotvené vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv;

| B. | keďže vplyvy zmeny klímy a pokračujúceho zhoršovania životného prostredia na zdroje pitnej vody, ekosystémy a živobytie spoločenstiev už negatívne vplývajú na účinné uplatňovanie ľudských práv vrátane práva na život, potravinovú bezpečnosť, bezpečnú pitnú vodu a sanitáciu, zdravie, bývanie, sebaurčenie, prácu a rozvoj, ako sa uvádza v rezolúcii Rady OSN pre ľudské práva č. 41/21; keďže aj keď sa dosiahne medzinárodný cieľ obmedziť zvýšenie globálneho otepľovania na 2 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, tieto vplyvy sa v nadchádzajúcich desaťročiach dramaticky zintenzívnia; keďže krajiny prispievajú k zmene klímy v rôznej miere a majú spoločnú, ale diferencovanú zodpovednosť; keďže zmena klímy predstavuje bezprostrednú a ďalekosiahlu hrozbu pre ľudí vo svete, najmä pre chudobných ľudí, ktorí sú mimoriadne zraniteľní, ako sa uvádza v rezolúcii Rady OSN pre ľudské práva č. 7/23; |
| --- | --- |

B.

keďže vplyvy zmeny klímy a pokračujúceho zhoršovania životného prostredia na zdroje pitnej vody, ekosystémy a živobytie spoločenstiev už negatívne vplývajú na účinné uplatňovanie ľudských práv vrátane práva na život, potravinovú bezpečnosť, bezpečnú pitnú vodu a sanitáciu, zdravie, bývanie, sebaurčenie, prácu a rozvoj, ako sa uvádza v rezolúcii Rady OSN pre ľudské práva č. 41/21; keďže aj keď sa dosiahne medzinárodný cieľ obmedziť zvýšenie globálneho otepľovania na 2 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, tieto vplyvy sa v nadchádzajúcich desaťročiach dramaticky zintenzívnia; keďže krajiny prispievajú k zmene klímy v rôznej miere a majú spoločnú, ale diferencovanú zodpovednosť; keďže zmena klímy predstavuje bezprostrednú a ďalekosiahlu hrozbu pre ľudí vo svete, najmä pre chudobných ľudí, ktorí sú mimoriadne zraniteľní, ako sa uvádza v rezolúcii Rady OSN pre ľudské práva č. 7/23;

| C. | keďže OSN spolu s inými medzinárodnými organizáciami a odborníkmi vyzýva na celosvetové uznanie práva na zdravé a bezpečné životné prostredie ako všeobecného práva; |
| --- | --- |

C.

keďže OSN spolu s inými medzinárodnými organizáciami a odborníkmi vyzýva na celosvetové uznanie práva na zdravé a bezpečné životné prostredie ako všeobecného práva;

| D. | keďže riešenie zmeny klímy vyvoláva otázky spravodlivosti a rovnosti na medzinárodnej aj vnútroštátnej úrovni a medzi generáciami; keďže prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, prístup k informáciám a účasť verejnosti na rozhodovaní sú zakotvené vo vykonávaní zásady č. 10 Deklarácie z Ria o životnom prostredí a rozvoji, Aarhuskom dohovore (6) z 25. júna 1998 a dohode z Escazú (7) zo 4. marca 2018; |
| --- | --- |

D.

keďže riešenie zmeny klímy vyvoláva otázky spravodlivosti a rovnosti na medzinárodnej aj vnútroštátnej úrovni a medzi generáciami; keďže prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, prístup k informáciám a účasť verejnosti na rozhodovaní sú zakotvené vo vykonávaní zásady č. 10 Deklarácie z Ria o životnom prostredí a rozvoji, Aarhuskom dohovore (6) z 25. júna 1998 a dohode z Escazú (7) zo 4. marca 2018;

| E. | keďže zhoršovanie životného prostredia, zmena klímy a neudržateľný rozvoj predstavujú jeden z najnaliehavejších a najzávažnejších faktorov ohrozujúcich schopnosť súčasných a budúcich generácií uplatňovať viaceré ľudské práva; keďže zmluvné strany UNFCCC sú povinné prijať účinné opatrenia na zmiernenie zmeny klímy, na posilnenie schopnosti zraniteľného obyvateľstva adaptovať sa a na predchádzanie predvídateľným stratám na životoch; |
| --- | --- |

E.

keďže zhoršovanie životného prostredia, zmena klímy a neudržateľný rozvoj predstavujú jeden z najnaliehavejších a najzávažnejších faktorov ohrozujúcich schopnosť súčasných a budúcich generácií uplatňovať viaceré ľudské práva; keďže zmluvné strany UNFCCC sú povinné prijať účinné opatrenia na zmiernenie zmeny klímy, na posilnenie schopnosti zraniteľného obyvateľstva adaptovať sa a na predchádzanie predvídateľným stratám na životoch;

| F. | keďže zmluvné strany UNFCCC sú povinné zhromažďovať a šíriť informácie o vplyvoch na životné prostredie a uľahčovať účasť verejnosti na prijímaní rozhodnutí týkajúcich sa životného prostredia; |
| --- | --- |

F.

keďže zmluvné strany UNFCCC sú povinné zhromažďovať a šíriť informácie o vplyvoch na životné prostredie a uľahčovať účasť verejnosti na prijímaní rozhodnutí týkajúcich sa životného prostredia;

| G. | keďže riešenie zmeny klímy z hľadiska ľudských práv umožňuje vyzdvihnúť zásady univerzálnosti a nediskriminácie a zároveň zdôrazniť, že práva majú zaručené všetky osoby na svete vrátane zraniteľných skupín bez rozlišovania akéhokoľvek druhu, napríklad rasy, farby pleti, pohlavia, jazyka, náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, národnostného alebo sociálneho pôvodu, majetku, rodu alebo iného postavenia; |
| --- | --- |

G.

keďže riešenie zmeny klímy z hľadiska ľudských práv umožňuje vyzdvihnúť zásady univerzálnosti a nediskriminácie a zároveň zdôrazniť, že práva majú zaručené všetky osoby na svete vrátane zraniteľných skupín bez rozlišovania akéhokoľvek druhu, napríklad rasy, farby pleti, pohlavia, jazyka, náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, národnostného alebo sociálneho pôvodu, majetku, rodu alebo iného postavenia;

| H. | keďže vlády, spoločnosti a jednotlivci nesú etickú a medzigeneračnú zodpovednosť, aby boli čoraz aktívnejší z hľadiska politiky a spolupráce s cieľom dohodnúť sa na medzinárodných normách, aby bolo možné chrániť a zachovať planétu pre súčasné a budúce generácie s cieľom zaručiť im plné uplatňovanie ich ľudských práv a zmierniť negatívne vplyvy zmeny klímy; |
| --- | --- |

H.

keďže vlády, spoločnosti a jednotlivci nesú etickú a medzigeneračnú zodpovednosť, aby boli čoraz aktívnejší z hľadiska politiky a spolupráce s cieľom dohodnúť sa na medzinárodných normách, aby bolo možné chrániť a zachovať planétu pre súčasné a budúce generácie s cieľom zaručiť im plné uplatňovanie ich ľudských práv a zmierniť negatívne vplyvy zmeny klímy;

| I. | keďže sa všeobecne uznáva, že záväzky a povinnosti štátov a súkromného sektora v oblasti ľudských práv majú osobitné dôsledky v súvislosti so zmenou klímy; keďže neschopnosť chrániť životné prostredie a tých, ktorí ho chránia, je v rozpore s právne záväznými povinnosťami štátov v oblasti ľudských práv a mohla by predstavovať porušenie určitých práv, napríklad práva na zdravé životné prostredie alebo práva na život; keďže čoraz väčší počet obchodných činností a operácií v tretích krajinách má vážne dôsledky v oblasti ľudských práv a životného prostredia; |
| --- | --- |

I.

keďže sa všeobecne uznáva, že záväzky a povinnosti štátov a súkromného sektora v oblasti ľudských práv majú osobitné dôsledky v súvislosti so zmenou klímy; keďže neschopnosť chrániť životné prostredie a tých, ktorí ho chránia, je v rozpore s právne záväznými povinnosťami štátov v oblasti ľudských práv a mohla by predstavovať porušenie určitých práv, napríklad práva na zdravé životné prostredie alebo práva na život; keďže čoraz väčší počet obchodných činností a operácií v tretích krajinách má vážne dôsledky v oblasti ľudských práv a životného prostredia;

| J. | keďže Parížska dohoda je prvou medzinárodnou zmluvou, v ktorej sa výslovne uznáva prepojenie medzi opatreniami v oblasti klímy a ľudskými právami, čo umožňuje využívať existujúce právne nástroje súvisiace s ľudskými právami na naliehanie na štáty a súkromné podniky, aby znížili emisie; keďže v Parížskej dohode nie sú stanovené žiadne konkrétne nástroje na vyvodenie zodpovednosti štátnych a podnikateľských subjektov za ich vplyv na zmenu klímy a uplatňovanie ľudských práv; |
| --- | --- |

J.

keďže Parížska dohoda je prvou medzinárodnou zmluvou, v ktorej sa výslovne uznáva prepojenie medzi opatreniami v oblasti klímy a ľudskými právami, čo umožňuje využívať existujúce právne nástroje súvisiace s ľudskými právami na naliehanie na štáty a súkromné podniky, aby znížili emisie; keďže v Parížskej dohode nie sú stanovené žiadne konkrétne nástroje na vyvodenie zodpovednosti štátnych a podnikateľských subjektov za ich vplyv na zmenu klímy a uplatňovanie ľudských práv;

| K. | keďže Európsky súd pre ľudské práva jasne rozhodol, že rôzne druhy degradácie životného prostredia môžu viesť k porušovaniu podstatných ľudských práv, ako je právo na život, súkromný a rodinný život a pokojné využívanie domova a zákaz neľudského a ponižujúceho zaobchádzania; |
| --- | --- |

K.

keďže Európsky súd pre ľudské práva jasne rozhodol, že rôzne druhy degradácie životného prostredia môžu viesť k porušovaniu podstatných ľudských práv, ako je právo na život, súkromný a rodinný život a pokojné využívanie domova a zákaz neľudského a ponižujúceho zaobchádzania;

| L. | keďže klimatická spravodlivosť sa zameriava na riešenie klimatickej krízy pomocou právnych predpisov v oblasti ľudských práv s cieľom preklenúť nedostatky v zodpovednosti v oblasti správy klímy využívaním súdnych sporov v oblasti zmeny klímy s cieľom zaistiť, aby štáty a podnikateľské subjekty boli zodpovedné za svoje opatrenia z hľadiska ochrany prírody ako takej a s cieľom umožniť súčasným a budúcim generáciám dôstojný a zdravý život; |
| --- | --- |

L.

keďže klimatická spravodlivosť sa zameriava na riešenie klimatickej krízy pomocou právnych predpisov v oblasti ľudských práv s cieľom preklenúť nedostatky v zodpovednosti v oblasti správy klímy využívaním súdnych sporov v oblasti zmeny klímy s cieľom zaistiť, aby štáty a podnikateľské subjekty boli zodpovedné za svoje opatrenia z hľadiska ochrany prírody ako takej a s cieľom umožniť súčasným a budúcim generáciám dôstojný a zdravý život;

| M. | keďže niekoľko prebiehajúcich právnych prípadov stanovilo porušovanie ľudských práv a otvorilo cestu k zodpovednosti po zlyhaní alebo nečinnosti jednotlivcov, štátov a podnikateľských subjektov pri riešení dôsledkov zmeny klímy; |
| --- | --- |

M.

keďže niekoľko prebiehajúcich právnych prípadov stanovilo porušovanie ľudských práv a otvorilo cestu k zodpovednosti po zlyhaní alebo nečinnosti jednotlivcov, štátov a podnikateľských subjektov pri riešení dôsledkov zmeny klímy;

| N. | keďže intenzívnejšia hospodárska súťaž týkajúca sa prírodných zdrojov vedená súkromnými spoločnosťami, niekedy s účasťou vlády, postavila ochrancov životného prostredia a domorodé komunity, ktoré sa snažia chrániť svoje tradičné územia, do popredia environmentálnych opatrení a spravila z nich ciele prenasledovania; |
| --- | --- |

N.

keďže intenzívnejšia hospodárska súťaž týkajúca sa prírodných zdrojov vedená súkromnými spoločnosťami, niekedy s účasťou vlády, postavila ochrancov životného prostredia a domorodé komunity, ktoré sa snažia chrániť svoje tradičné územia, do popredia environmentálnych opatrení a spravila z nich ciele prenasledovania;

| O. | keďže dôsledky zmeny klímy na ľudské práva pocítia nielen najzraniteľnejšie skupiny, ale aj obyvateľstvo na celom svete; keďže najzraniteľnejšie komunity a krajiny spôsobujúce najmenej znečistenia a ničenia životného prostredia najviac trpia priamymi dôsledkami zmeny klímy; keďže údaje o chorobách a predčasných úmrtiach v dôsledku znečistenia životného prostredia sú už trikrát vyššie ako v prípade AIDS, tuberkulózy a malárie spolu, čo ohrozuje právo na život, zdravé životné prostredie a čisté ovzdušie; keďže prírodné katastrofy, ako sú záplavy, tropické búrky a dlhé obdobia sucha, sú čoraz častejšie a majú škodlivé dôsledky pre potravinovú bezpečnosť v krajinách globálneho Juhu a pre uplatňovanie mnohých ľudských práv; |
| --- | --- |

O.

keďže dôsledky zmeny klímy na ľudské práva pocítia nielen najzraniteľnejšie skupiny, ale aj obyvateľstvo na celom svete; keďže najzraniteľnejšie komunity a krajiny spôsobujúce najmenej znečistenia a ničenia životného prostredia najviac trpia priamymi dôsledkami zmeny klímy; keďže údaje o chorobách a predčasných úmrtiach v dôsledku znečistenia životného prostredia sú už trikrát vyššie ako v prípade AIDS, tuberkulózy a malárie spolu, čo ohrozuje právo na život, zdravé životné prostredie a čisté ovzdušie; keďže prírodné katastrofy, ako sú záplavy, tropické búrky a dlhé obdobia sucha, sú čoraz častejšie a majú škodlivé dôsledky pre potravinovú bezpečnosť v krajinách globálneho Juhu a pre uplatňovanie mnohých ľudských práv;

| P. | keďže environmentálna spravodlivosť je súčasťou sociálnej spravodlivosti a keďže vplyvy zmeny klímy sú asymetrické a ich nepriaznivé účinky majú ničivé následky pre súčasné a budúce generácie, najmä v rozvojových krajinách; keďže zmena klímy výrazne ovplyvňuje rozvojové krajiny a zhoršuje existujúce sociálne a hospodárske nerovnosti, čo spôsobuje, že jej nepriaznivými následkami neprimerane trpia zraniteľné skupiny; |
| --- | --- |

P.

keďže environmentálna spravodlivosť je súčasťou sociálnej spravodlivosti a keďže vplyvy zmeny klímy sú asymetrické a ich nepriaznivé účinky majú ničivé následky pre súčasné a budúce generácie, najmä v rozvojových krajinách; keďže zmena klímy výrazne ovplyvňuje rozvojové krajiny a zhoršuje existujúce sociálne a hospodárske nerovnosti, čo spôsobuje, že jej nepriaznivými následkami neprimerane trpia zraniteľné skupiny;

| Q. | keďže zmena klímy čoraz výraznejšie prispieva k vysídľovaniu a migrácii, a to tak v rámci krajín, ako aj za hranice; keďže vysídľovanie je bezprostrednou perspektívou pre niektoré komunity, ako sú tie, ktoré žijú v oblastiach ohrozených dezertifikáciou, tie, ktoré sa nachádzajú v rýchlo sa topiacej Arktíde, v nízko položených pobrežných oblastiach a na malých ostrovoch alebo v iných chúlostivých ekosystémoch a na rizikových územiach; keďže od roku 2008 bolo v dôsledku katastrofických poveternostných javov každý rok vysídlených v priemere 24 miliónov ľudí, väčšinou v rámci troch najzraniteľnejších regiónov – subsaharskej Afriky, južnej Ázie a Latinskej Ameriky; keďže podľa UNDP 80 % osôb vysídlených v dôsledku zmeny klímy tvoria ženy; keďže rastúci jav vysídľovania spôsobeného klímou môže pre dotknutých obyvateľov predstavovať priamu hrozbu pre ľudské práva, kultúru a tradičné poznatky a môže mať významný vplyv na miestne komunity v krajinách a na územiach, v ktorých sa usadia; |
| --- | --- |

Q.

keďže zmena klímy čoraz výraznejšie prispieva k vysídľovaniu a migrácii, a to tak v rámci krajín, ako aj za hranice; keďže vysídľovanie je bezprostrednou perspektívou pre niektoré komunity, ako sú tie, ktoré žijú v oblastiach ohrozených dezertifikáciou, tie, ktoré sa nachádzajú v rýchlo sa topiacej Arktíde, v nízko položených pobrežných oblastiach a na malých ostrovoch alebo v iných chúlostivých ekosystémoch a na rizikových územiach; keďže od roku 2008 bolo v dôsledku katastrofických poveternostných javov každý rok vysídlených v priemere 24 miliónov ľudí, väčšinou v rámci troch najzraniteľnejších regiónov – subsaharskej Afriky, južnej Ázie a Latinskej Ameriky; keďže podľa UNDP 80 % osôb vysídlených v dôsledku zmeny klímy tvoria ženy; keďže rastúci jav vysídľovania spôsobeného klímou môže pre dotknutých obyvateľov predstavovať priamu hrozbu pre ľudské práva, kultúru a tradičné poznatky a môže mať významný vplyv na miestne komunity v krajinách a na územiach, v ktorých sa usadia;

| R. | keďže reštriktívne opatrenia a obmedzenia pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 znížili transparentnosť a monitorovanie porušovania ľudských práv a zintenzívnili politické zastrašovanie a digitálny dohľad, pričom obmedzili prístup k spravodlivosti a možnosti ochrancov životného prostredia, miestnych aktérov, pôvodného obyvateľstva a iných účinne sa zúčastňovať na rozhodovacích procesoch; keďže obmedzenia pohybu v domorodých komunitách a sanitárne opatrenia znížili ich schopnosť hliadkovať a chrániť svoje územia; keďže takéto obmedzenia by mali byť podporené legitímnymi a demokratickými právnymi predpismi; keďže schopnosť medzinárodného spoločenstva pozorovať a vyšetrovať údajné porušenia je z dôvodu pandémie značne obmedzená; |
| --- | --- |

R.

keďže reštriktívne opatrenia a obmedzenia pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 znížili transparentnosť a monitorovanie porušovania ľudských práv a zintenzívnili politické zastrašovanie a digitálny dohľad, pričom obmedzili prístup k spravodlivosti a možnosti ochrancov životného prostredia, miestnych aktérov, pôvodného obyvateľstva a iných účinne sa zúčastňovať na rozhodovacích procesoch; keďže obmedzenia pohybu v domorodých komunitách a sanitárne opatrenia znížili ich schopnosť hliadkovať a chrániť svoje územia; keďže takéto obmedzenia by mali byť podporené legitímnymi a demokratickými právnymi predpismi; keďže schopnosť medzinárodného spoločenstva pozorovať a vyšetrovať údajné porušenia je z dôvodu pandémie značne obmedzená;

| S. | keďže schopnosť ľudí prispôsobiť sa zmene klímy je do značnej miery spätá s ich prístupom k základným ľudským právam a so zdravím ekosystémov, od ktorých závisí ich živobytie a blahobyt; keďže opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, napríklad prístup k prírodným zdrojom, ako sú pôda, voda a lesy, a ich využívanie, ako aj presídľovanie ľudí, môžu mať takisto nepriaznivý vplyv na uplatňovanie ľudských práv; keďže podľa správy osobitného spravodajcu pre extrémnu chudobu a ľudské práva o zmene klímy a chudobe zo 17. júla 2019 budú rozvojové krajiny a regióny znášať približne 75 – 80 % nákladov na zmenu klímy; |
| --- | --- |

S.

keďže schopnosť ľudí prispôsobiť sa zmene klímy je do značnej miery spätá s ich prístupom k základným ľudským právam a so zdravím ekosystémov, od ktorých závisí ich živobytie a blahobyt; keďže opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, napríklad prístup k prírodným zdrojom, ako sú pôda, voda a lesy, a ich využívanie, ako aj presídľovanie ľudí, môžu mať takisto nepriaznivý vplyv na uplatňovanie ľudských práv; keďže podľa správy osobitného spravodajcu pre extrémnu chudobu a ľudské práva o zmene klímy a chudobe zo 17. júla 2019 budú rozvojové krajiny a regióny znášať približne 75 – 80 % nákladov na zmenu klímy;

| T. | keďže zmena klímy by mohla zvrátiť ľudský rozvoj znížením poľnohospodárskej produktivity, zvýšením neistoty v oblasti zabezpečovania potravín a vody, väčším vystavením extrémnym prírodným katastrofám, spôsobením kolapsu ekosystémov a zvýšením zdravotných rizík; |
| --- | --- |

T.

keďže zmena klímy by mohla zvrátiť ľudský rozvoj znížením poľnohospodárskej produktivity, zvýšením neistoty v oblasti zabezpečovania potravín a vody, väčším vystavením extrémnym prírodným katastrofám, spôsobením kolapsu ekosystémov a zvýšením zdravotných rizík;

| U. | keďže podľa Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) sa očakáva, že zmena klímy bude od roku 2030 prispievať k približne ďalším 250 000 úmrtiam v dôsledku podvýživy, malárie, hnačiek a teplotných stresov; keďže klimatické otrasy sú podľa Svetového potravinového programu jednou z troch hlavných príčin potravinovej neistoty na celom svete; keďže v roku 2019 bolo takmer 750 miliónov ľudí – bezmála každý desiaty človek na svete – vystavených vážnej miere potravinovej neistoty; |
| --- | --- |

U.

keďže podľa Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) sa očakáva, že zmena klímy bude od roku 2030 prispievať k približne ďalším 250 000 úmrtiam v dôsledku podvýživy, malárie, hnačiek a teplotných stresov; keďže klimatické otrasy sú podľa Svetového potravinového programu jednou z troch hlavných príčin potravinovej neistoty na celom svete; keďže v roku 2019 bolo takmer 750 miliónov ľudí – bezmála každý desiaty človek na svete – vystavených vážnej miere potravinovej neistoty;

| V. | keďže klimatická kríza zintenzívňuje rodové nerovnosti, pretože extrémne poveternostné javy, prírodné katastrofy a dlhodobé zhoršovanie životného prostredia ohrozujú domácnosti, živobytie a komunitné sociálne siete a infraštruktúru, čo je spojené s neprimeranými následkami pre ženy a dievčatá, medzi ktoré patrí zvýšená neplatená starostlivosť a práca žien v domácnosti, väčšie rozšírenie rodovo motivovaného násilia a marginalizácia vzdelávania, účasti a vedúceho postavenia žien; |
| --- | --- |

V.

keďže klimatická kríza zintenzívňuje rodové nerovnosti, pretože extrémne poveternostné javy, prírodné katastrofy a dlhodobé zhoršovanie životného prostredia ohrozujú domácnosti, živobytie a komunitné sociálne siete a infraštruktúru, čo je spojené s neprimeranými následkami pre ženy a dievčatá, medzi ktoré patrí zvýšená neplatená starostlivosť a práca žien v domácnosti, väčšie rozšírenie rodovo motivovaného násilia a marginalizácia vzdelávania, účasti a vedúceho postavenia žien;

| W. | keďže násilie páchané na environmentálnych aktivistoch, najmä na ženách, a na obhajcoch environmentálnych práv a ich právnikoch sa stalo trendom, ktorý je riadne zdokumentovaný, a to aj prostredníctvom spravodajstva v masmédiách a sociálnych médiách; keďže aktivistky trpia rodovo špecifickými formami násilia a zastrašovania, čo vyvoláva vážne obavy; |
| --- | --- |

W.

keďže násilie páchané na environmentálnych aktivistoch, najmä na ženách, a na obhajcoch environmentálnych práv a ich právnikoch sa stalo trendom, ktorý je riadne zdokumentovaný, a to aj prostredníctvom spravodajstva v masmédiách a sociálnych médiách; keďže aktivistky trpia rodovo špecifickými formami násilia a zastrašovania, čo vyvoláva vážne obavy;

| X. | keďže ochrancovia životného prostredia sú v prvej línii opatrení v oblasti klímy a zodpovednosti; keďže orgány pre ľudské práva čoraz viac upozorňujú na potrebu osobitnej ochrany obhajcov životného prostredia; keďže zmenšujúci sa priestor občianskej spoločnosti je celosvetový jav, ktorý neprimerane postihuje obhajcov ľudských práv, ktorí sa venujú otázkam životného prostredia a pôdy a často sa nachádzajú vo vidieckych a v izolovaných oblastiach s obmedzeným prístupom k ochranným mechanizmom; keďže veľká väčšina porušovania ľudských práv obhajcov ľudských práv a životného prostredia sa pácha v atmosfére takmer úplnej beztrestnosti; keďže podpora a ochrana obhajcov ľudských a environmentálnych práv patria medzi stanovené priority vonkajšej činnosti EÚ vo svete a v jej susedstve; keďže Únia musí v tejto súvislosti využiť všetky nástroje, ktoré má k dispozícii; |
| --- | --- |

X.

keďže ochrancovia životného prostredia sú v prvej línii opatrení v oblasti klímy a zodpovednosti; keďže orgány pre ľudské práva čoraz viac upozorňujú na potrebu osobitnej ochrany obhajcov životného prostredia; keďže zmenšujúci sa priestor občianskej spoločnosti je celosvetový jav, ktorý neprimerane postihuje obhajcov ľudských práv, ktorí sa venujú otázkam životného prostredia a pôdy a často sa nachádzajú vo vidieckych a v izolovaných oblastiach s obmedzeným prístupom k ochranným mechanizmom; keďže veľká väčšina porušovania ľudských práv obhajcov ľudských práv a životného prostredia sa pácha v atmosfére takmer úplnej beztrestnosti; keďže podpora a ochrana obhajcov ľudských a environmentálnych práv patria medzi stanovené priority vonkajšej činnosti EÚ vo svete a v jej susedstve; keďže Únia musí v tejto súvislosti využiť všetky nástroje, ktoré má k dispozícii;

| Y. | keďže v posledných rokoch ochrancovia životného prostredia čoraz častejšie čelia vraždám, únosom, mučeniu, rodovo motivovanému násiliu, hrozbám, obťažovaniu, zastrašovaniu, očierňujúcim kampaniam, kriminalizácii, súdnemu obťažovaniu, nútenému vysťahovaniu a vysídľovaniu; |
| --- | --- |

Y.

keďže v posledných rokoch ochrancovia životného prostredia čoraz častejšie čelia vraždám, únosom, mučeniu, rodovo motivovanému násiliu, hrozbám, obťažovaniu, zastrašovaniu, očierňujúcim kampaniam, kriminalizácii, súdnemu obťažovaniu, nútenému vysťahovaniu a vysídľovaniu;

| Z. | keďže osobitný spravodajca OSN pre situáciu obhajcov ľudských práv vyjadril znepokojenie v súvislosti s obhajcami ľudských práv vo všetkých krajinách, pretože čelia obmedzeniam slobody pohybu, zhromažďovania, prejavu a združovania a sú terčom falošných obvinení, nespravodlivých súdnych procesov, svojvoľného zatýkania a zadržiavania, mučenia a popráv; |
| --- | --- |

Z.

keďže osobitný spravodajca OSN pre situáciu obhajcov ľudských práv vyjadril znepokojenie v súvislosti s obhajcami ľudských práv vo všetkých krajinách, pretože čelia obmedzeniam slobody pohybu, zhromažďovania, prejavu a združovania a sú terčom falošných obvinení, nespravodlivých súdnych procesov, svojvoľného zatýkania a zadržiavania, mučenia a popráv;

| AA. | keďže správa organizácie Global Witness z roku 2020 poukazuje na to, že v roku 2019 bolo zabitých 212 aktivistov venujúcich sa otázkam pôdy a životného prostredia, čo je nárast o 30 % v porovnaní s rokom 2018; keďže približne 40 % týchto obetí tvoria príslušníci pôvodného obyvateľstva a tradiční vlastníci pôdy a viac ako dve tretiny vrážd boli spáchané v Latinskej Amerike; |
| --- | --- |

AA.

keďže správa organizácie Global Witness z roku 2020 poukazuje na to, že v roku 2019 bolo zabitých 212 aktivistov venujúcich sa otázkam pôdy a životného prostredia, čo je nárast o 30 % v porovnaní s rokom 2018; keďže približne 40 % týchto obetí tvoria príslušníci pôvodného obyvateľstva a tradiční vlastníci pôdy a viac ako dve tretiny vrážd boli spáchané v Latinskej Amerike;

| AB. | keďže pôvodné obyvateľstvo požíva osobitné práva, pokiaľ ide o ochranu životného prostredia, pôdy a zdrojov, ako je zakotvené v článku 7 Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) o domorodom a kmeňovom obyvateľstve z roku 1989; keďže v článku 29 UNDRIP z roku 2007 sa potvrdzuje, že „pôvodné obyvateľstvo má právo na zachovanie a ochranu životného prostredia a výnosnosti svojej pôdy alebo území, ako aj zachovanie a ochranu zdrojov“; |
| --- | --- |

AB.

keďže pôvodné obyvateľstvo požíva osobitné práva, pokiaľ ide o ochranu životného prostredia, pôdy a zdrojov, ako je zakotvené v článku 7 Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) o domorodom a kmeňovom obyvateľstve z roku 1989; keďže v článku 29 UNDRIP z roku 2007 sa potvrdzuje, že „pôvodné obyvateľstvo má právo na zachovanie a ochranu životného prostredia a výnosnosti svojej pôdy alebo území, ako aj zachovanie a ochranu zdrojov“;

| AC. | keďže dohoda z Escazú je prvou regionálnou dohodou o prístupe k informáciám, účasti verejnosti a spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v Latinskej Amerike a Karibiku; keďže dohoda z Escazú, ktorej ratifikácia sa začala 1. septembra 2019, je prvou zmluvou stanovujúcou právo na zdravé životné prostredie (článok 4); keďže dohoda z Escazú, ktorá opätovne zdôrazňuje význam regionálnej spolupráce, môže slúžiť ako inšpirácia pre iné regióny, ktoré čelia podobným výzvam; keďže v Aarhuskom dohovore sa stanovuje množstvo práv jednotlivcov a organizácií občianskej spoločnosti, pokiaľ ide o životné prostredie, vrátane prístupu k informáciám o životnom prostredí, účasti verejnosti na rozhodovaní o životnom prostredí a prístupu k spravodlivosti; keďže strany dohovoru sú povinné prijať potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby verejné orgány (na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni) prispeli k týmto právam, čo zaistí ich účinnosť; |
| --- | --- |

AC.

keďže dohoda z Escazú je prvou regionálnou dohodou o prístupe k informáciám, účasti verejnosti a spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v Latinskej Amerike a Karibiku; keďže dohoda z Escazú, ktorej ratifikácia sa začala 1. septembra 2019, je prvou zmluvou stanovujúcou právo na zdravé životné prostredie (článok 4); keďže dohoda z Escazú, ktorá opätovne zdôrazňuje význam regionálnej spolupráce, môže slúžiť ako inšpirácia pre iné regióny, ktoré čelia podobným výzvam; keďže v Aarhuskom dohovore sa stanovuje množstvo práv jednotlivcov a organizácií občianskej spoločnosti, pokiaľ ide o životné prostredie, vrátane prístupu k informáciám o životnom prostredí, účasti verejnosti na rozhodovaní o životnom prostredí a prístupu k spravodlivosti; keďže strany dohovoru sú povinné prijať potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby verejné orgány (na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni) prispeli k týmto právam, čo zaistí ich účinnosť;

Vplyv zmeny klímy na ľudské práva

| 1. | zdôrazňuje, že požívanie, ochrana a presadzovanie ľudských práv zakotvených v ľudskej dôstojnosti a zdravá a udržateľná planéta sú vzájomne závislé; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby konali ako dôveryhodný a spoľahlivý partner na globálnej scéne, a to tým, že prijmú a budú posilňovať a vykonávať právne predpisy v súlade s komplexným prístupom k opatreniam v oblasti klímy založeným na ľudských právach (HRBA), s cieľom usmerňovať politiky a opatrenia zamerané na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu a zaistiť, aby boli primerané, dostatočne ambiciózne, nediskriminačné a v súlade s povinnosťami v oblasti základných ľudských práv; konštatuje, že zásady a normy vyplývajúce z medzinárodného práva v oblasti ľudských práv by mali usmerňovať všetky politiky a programovanie súvisiace so zmenou klímy, a to vo všetkých fázach procesu; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby nabádali štáty mimo EÚ, podniky a miestne vládne orgány, aby zavádzali a prijímali riešenia a opatrenia, ktoré prispejú k ochrane životného prostredia a riešeniu dôsledkov zmeny klímy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Úniu a jej členské štáty, aby posilnili prepojenie medzi ľudskými právami a životným prostredím v rámci svojej vonkajšej činnosti, ako aj podporovali medzinárodné, regionálne a miestne mechanizmy v oblasti ľudských práv a prispievali k nim s cieľom riešiť environmentálne výzvy, najmä vplyv zmeny klímy na plné uplatňovanie ľudských práv; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila začlenenie otázok zmeny klímy a ľudských práv do všetkých príslušných politík EÚ a zaistila súdržnosť týchto politík; konštatuje, že je dôležité podporovať činnosti, ktoré zvyšujú informovanosť o dôsledkoch vplyvov zmeny klímy, zhoršovania životného prostredia a straty biodiverzity na ľudské práva; ďalej vyzýva Úniu, aby podporovala a posilňovala spoluprácu s tretími krajinami s cieľom začleniť prístup založený na ľudských právach do právnych predpisov a politík v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje nevyhnutnosť príležitostí ľudského rozvoja pre všetkých; zdôrazňuje riziká porušovania ľudských práv v medzinárodných dodávateľských reťazcoch komodít, pokiaľ ide o konvenčnú, ako aj ekologickú energiu z obnoviteľných zdrojov, ako je detská práca v kobaltových baniach zabezpečujúcich globálny reťazec lítiovo-iónových batérií; vyzýva Komisiu, aby pri posudzovaní energetických a dopravných technologických trás Únie zohľadňovala vplyv na ľudské práva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že nedostatok vody ako jeden z dôsledkov zmeny klímy ovplyvňuje mnohých ľudí na celom svete; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby riešili nedostatok vody ako kľúčovú prioritu svojho legislatívneho a politického programu; poznamenáva, že zlé riadenie pôdy a prírodných zdrojov prispieva k novým konfliktom a predstavuje prekážku pre mierové riešenie existujúcich konfliktov; pripomína, že rastúca hospodárska súťaž v súvislosti so znižovaním zdrojov je na vzostupe a že sa ešte viac zhoršuje zhoršovaním životného prostredia, rastom populácie a zmenou klímy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opätovne pripomína zákonnú povinnosť rešpektovať právo na bezpečné, čisté, zdravé a udržateľné životné prostredie, ktoré je okrem iného podmienkou udržateľných hospodárskych činností, ktoré prispievajú k blahobytu a živobytiu jednotlivcov a komunít; pripomína, že medzinárodné právo v oblasti ľudských práv poskytuje opravné prostriedky na nápravu škôd spôsobených zmenou klímy jednotlivcom, domorodým komunitám a ochrancom životného prostredia, na vykonávanie opatrení na boj proti zmene klímy a na vyvodenie zodpovednosti štátov, podnikov a jednotlivcov za ich činnosti, ktoré majú vplyv na zmenu klímy a ľudské práva; vyzýva v tejto súvislosti EÚ, aby boj proti beztrestnosti stanovila za jednu zo svojich kľúčových priorít vytvorením nástrojov, ktoré umožnia úplné, účinné a trvalé vykonávanie právnych predpisov v oblasti ľudských práv a životného prostredia a ich presadzovanie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinné vykonávanie a monitorovanie konkrétnych záväzkov v oblasti ľudských práv, životného prostredia a zmeny klímy, ktoré sú už stanovené v akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024, a zahrnutie rodového hľadiska do vykonávania tohto plánu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podporuje mandát osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva a životné prostredie na presadzovanie globálneho uznania práva žiť v bezpečnom, čistom, zdravom a udržateľnom životnom prostredí ako ľudského práva; vyzýva Úniu a členské štáty, aby na nadchádzajúcom Valnom zhromaždení OSN podporili globálne uznanie tohto práva; domnieva sa, že toto uznanie by malo slúžiť ako katalyzátor výraznejších environmentálnych politík, lepšieho presadzovania práva, účasti verejnosti na prijímaní rozhodnutí týkajúcich sa životného prostredia, prístupu k informáciám a spravodlivosti a lepších výsledkov pre ľudí a planétu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby pokračovala v monitorovaní situácie ľudských práv a zmeny klímy a aby posúdila pokrok pri začleňovaní a zohľadňovaní ľudských práv vo všetkých aspektoch opatrení v oblasti klímy na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni v úzkej spolupráci s Radou OSN pre ľudské práva/vysokým komisárom OSN pre ľudské práva; vyzýva v tejto súvislosti Úniu, aby podnikla kroky s cieľom začleniť do Charty základných práv EÚ právo na bezpečné a zdravé životné prostredie a dosiahnuť úplný súlad s jej článkom 37; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam úzkej spolupráce so štátmi a všetkými relevantnými inštitucionálnymi aktérmi zapojenými do zabezpečenia riadneho vykonávania ustanovení v oblasti ľudských práv a životného prostredia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že všetkým ľuďom by sa malo zaručiť základné právo na bezpečné, čisté, zdravé a udržateľné životné prostredie a na stabilnú klímu, a to bez diskriminácie, a že toto právo musí byť naplnené pomocou ambicióznych politík a musí byť v plnej miere vynútiteľné prostredníctvom súdneho systému na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnieva sa, že začlenenie ľudského práva na zdravé životné prostredie do kľúčových environmentálnych dohôd a procesov je rozhodujúce pre komplexnú reakciu na ochorenie COVID-19, ktorá zahŕňa opätovné vytvorenie koncepcie vzťahu medzi ľuďmi a prírodou, ktorá zníži riziká a zabráni budúcej škode spôsobenej zhoršovaním životného prostredia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje EÚ a jej členské štáty, aby prijali odvážne iniciatívy s aktívnou podporou osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva s cieľom bojovať proti beztrestnosti páchateľov trestných činov proti životnému prostrediu na celosvetovej úrovni a pripraviť pôdu v rámci Medzinárodného trestného súdu (MTS) na nové rokovania medzi stranami s cieľom uznať „ekocídu“ za medzinárodný trestný čin podľa Rímskeho štatútu; vyzýva Komisiu a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“), aby vytvorili program na budovanie kapacít vnútroštátnych jurisdikcií členských štátov v týchto oblastiach; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Úniu a jej členské štáty, aby pravidelne posúdili, ako môže vonkajší rozmer Európskej zelenej dohody čo najlepšie prispieť k holistickému prístupu k opatreniam v oblasti klímy a k strate biodiverzity, ktorý je založený na ľudských právach; vyzýva EÚ, aby na vykonávanie Európskej zelenej dohody využila širokú škálu vonkajších politík, nástrojov a politických a finančných nástrojov, ktoré má k dispozícii; vyzýva EÚ, aby preskúmala svoje mechanizmy financovania opatrení v oblasti zmeny klímy a v prípade potreby navrhla ich zmenu s cieľom zabezpečiť úplné dodržiavanie ľudských práv a aby na tento účel zaviedla silné záruky; vyzýva na zriadenie kontaktných miest pre klímu v rámci príslušných útvarov Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“), ktorých úlohou by bolo aj zabezpečenie odolnosti proti zmene klímy v rámci všetkých vonkajších vzťahov EÚ; vyzýva na transparentnú a informačnú komunikáciu o týchto otázkach v rámci programov rozvojovej spolupráce EÚ s tretími krajinami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva na začlenenie rodového hľadiska do politík a programov udržateľného rozvoja s cieľom zabezpečiť, aby boli práva žien a dievčat vrátane sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv (SRZP) a nevyhnutných služieb zdravotnej starostlivosti, podporovanie rodovej rovnosti a klimatická spravodlivosť presadzované prostredníctvom strategických programov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila činnosti v oblasti finančnej a technickej pomoci a budovania kapacít na podporu tretích krajín pri začleňovaní ľudských práv do ich vnútroštátnych opatrení a programov v oblasti klímy a pri dodržiavaní medzinárodných právnych predpisov na ochranu životného prostredia s cieľom zabezpečiť, aby zámery týkajúce sa zmeny klímy neovplyvňovali uplatňovanie ľudských práv v týchto krajinách; berie na vedomie medziinštitucionálnu dohodu dosiahnutú v súvislosti s Nástrojom susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI), podľa ktorej sa 30 % finančných prostriedkov použije na podporu cieľov v oblasti klímy a životného prostredia; trvá na tom, aby všetky činnosti európskych finančných inštitúcií v tretích krajinách, najmä Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj, boli v súlade so záväzkami EÚ v oblasti klímy a s prístupom založeným na ľudských právach; vyzýva na posilnenie a prehĺbenie ich príslušných mechanizmov na vybavovanie sťažností (8) pre jednotlivcov alebo skupiny, ktoré sa domnievajú, že ich práva boli týmito činnosťami porušené a že môžu mať nárok na nápravu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | dôrazne podporuje začlenenie ľudských práv do globálneho rámca pre biodiverzitu po roku 2020 v súlade s nedávnym oznámením Komisie s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov; domnieva sa, že v záujme začlenenia ľudských práv do globálneho rámca pre biodiverzitu po roku 2020 by sa nové ciele mali zamerať na uznávanie a vykonávanie práva na čisté, zdravé, bezpečné a udržateľné životné prostredie na vnútroštátnej aj celosvetovej úrovni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripomína význam ochrany Arktídy pred zmenou klímy a potrebu politiky EÚ pre Arktídu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uznáva vplyv prepojenia zmeny klímy, zhoršovania životného prostredia a prírodných katastrof ako hnacej sily migrácie a vysídľovania spôsobeného klímou a vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou ochranou ľudských práv na medzinárodnej úrovni v prípade jednotlivcov, ktorí sú obeťami tejto situácie; domnieva sa, že takéto vysídľovanie by sa malo riešiť na medzinárodnej úrovni; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby tak na medzinárodných fórach, ako aj v rámci vonkajšej činnosti EÚ spolupracovali na vývoji medzinárodného rámca na riešenie vysídľovania a migrácie spôsobených klímou; nabáda Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali na posilnení svojej podpory opatrení na zvýšenie odolnosti v regiónoch, ktoré sú náchylné na škodlivé účinky zmeny klímy, a aby podporovali ľudí, ktorí boli vysídlení v dôsledku zmeny klímy a ktorí už nie sú schopní žiť v mieste svojho bydliska; zdôrazňuje, že Výbor OSN pre ľudské práva rozhodol, že štáty musia pri posudzovaní deportácie žiadateľov o azyl zohľadniť vplyvy klimatickej krízy v krajine pôvodu na ľudské práva; víta začlenenie migrácie a vysídľovania spôsobených klímou do Adaptačného rámca z Cancúnu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje prístup k riadeniu migrácie v tretích krajinách založený na ľudských právach a zohľadnení prípadných nedostatkov v ochrane ľudských práv v kontexte migrácie; v tejto súvislosti pripomína existujúce nástroje pre legálne cesty a domnieva sa, že takéto nástroje by sa mali ďalej zavádzať pre osoby, ktoré potrebujú ochranu; podporuje identifikáciu a presadzovanie osvedčených postupov súvisiacich s povinnosťami a záväzkami v oblasti ľudských práv, ktoré podporujú a posilňujú tvorbu politiky ochrany životného prostredia na úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | trvá na dodržiavaní práv všetkých jednotlivcov bez akejkoľvek diskriminácie na základe miesta, kde žijú, alebo ich sociálnych podmienok, a to najmä tých, ktorí sú najviac zraniteľní negatívnymi vplyvmi zmeny klímy; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť a uľahčiť verejnú účasť takýchto zraniteľných skupín na rozhodnutiach, ktoré majú vplyv na ich živobytie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína skutočnosť, že zmena klímy zosilňuje nerovnosť, násilie a diskrimináciu žien; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby navrhli a vykonávali politiky s prierezovým rodovým hľadiskom v oblasti obchodu, spolupráce, klímy a vonkajšej činnosti, podporovali posilnenie postavenia žien a ich účasť na rozhodovacom procese a uznali osobitné obmedzenia, ktorým čelia dievčatá a ženy; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili úlohu a kapacitu regionálnych orgánov pre ľudské práva a iných mechanizmov pri riešení prepojenia zmeny klímy a ľudských práv, a to podporou environmentálnych práv a ochranou obhajcov environmentálnych práv; vyzýva najmä Komisiu, aby iniciovala program na podporu dohody z Escazú, ktorý by okrem iného mal za cieľ pomáhať štátom, ktoré sú zmluvnými stranami, pri ratifikácii a vykonávaní dohody, pomáhať občianskej spoločnosti pri jej zapájaní sa do dohody a prispievať k jej vykonávaniu a poskytovať podporu dobrovoľnému fondu zriadenému v rámci dohody; |
| --- | --- |

21.

Reakcia na ochorenie COVID-19

| 22. | zdôrazňuje, že celosvetová pandémia ochorenia COVID-19 dokonale ilustruje vplyv zhoršovania životného prostredia, keďže vytvára podmienky na zvýšenie zoonózy s vážnymi zdravotnými, sociálnymi, hospodárskymi a politickými dôsledkami; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaviazali, že environmentálne práva a ochranu osôb, ktoré ich chránia, zahrnú do každej reakcie na pandémiu ochorenia COVID-19; nabáda členské štáty a ostatné zainteresované strany, aby zohľadnili globálny monitor Komisie týkajúci sa vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 na demokraciu a ľudské práva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že celosvetová recesia spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 by mohla znížiť, oddialiť alebo zmeniť záväzky štátov, pokiaľ ide o medzinárodné ciele v oblasti klímy a normy v oblasti ľudských práv; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zabezpečili, že politiky plánované na oživenie hospodárstva budú plne v súlade s presadzovaním a ochranou ľudských práv, ako je zakotvené v článku 21 Lisabonskej zmluvy, ako aj s ochranou životného prostredia a udržateľným rozvojom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naliehavo vyzýva PK/VP, Komisiu a členské štáty, aby sa zasadzovali za účinnú reakciu na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, pričom sa v plnej miere zohľadní význam dodržiavania, ochrany a napĺňania práva na bezpečné, čisté, zdravé a udržateľné životné prostredie ako ochrana umožňujúca predchádzať budúcim environmentálnym a zdravotným krízam, ktoré môžu ohroziť základné ľudské práva; vyzýva Komisiu a ESVČ, aby v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 zvýšili svoje ambície v oblasti klímy a životného prostredia a vypracovali ambiciózny strategický prístup k diplomacii v oblasti klímy; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že politické orgány, bezpečnostné sily a neštátne ozbrojené skupiny vo viacerých častiach sveta mohli zneužiť núdzové opatrenia a opatrenia na obmedzenie pohybu, ktoré boli prijaté v reakcii na ochorenie COVID-19, na obmedzovanie, zastrašovanie a vraždenie obhajcov ľudských práv vrátane ochrancov životného prostredia a pôdy; v tejto súvislosti pripomína, že obhajcovia pôvodného obyvateľstva boli tiež neprimerane zraniteľní voči ochoreniu COVID-19 v dôsledku slabej zdravotníckej infraštruktúry v odľahlých oblastiach a nedbanlivosti vlády; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konštatuje, že pandémia ochorenia COVID-19 ohrozuje potravinovú bezpečnosť a výživu miliónov ľudí na celom svete, keďže postihuje globálne potravinové dodávateľské reťazce v čase, keď potravinová bezpečnosť a potravinové systémy sú už v dôsledku zmeny klímy a prírodných katastrof pod tlakom; zdôrazňuje, že kríza spôsobená pandémiou by mohla slúžiť ako prelomový bod, pokiaľ ide o opätovné vyváženie a transformáciu potravinových systémov, čím by sa stali inkluzívnejšími, udržateľnejšími a odolnejšími; |
| --- | --- |

26.

Obhajcovia environmentálnych ľudských práv a úloha pôvodného obyvateľstva

| 27. | pripomína povinnosť štátov chrániť ochrancov životného prostredia a ich rodiny pred obťažovaním, zastrašovaním a násilím, ako je zakotvené v právnych predpisoch v oblasti ľudských práv, ako aj zaručiť ich základné slobody, a ich povinnosť uznať práva pôvodných obyvateľov a miestnych komunít a uznať prínos ich skúseností a poznatkov k boju proti strate biodiverzity a zhoršovaniu životného prostredia; zdôrazňuje ich osobitnú úlohu a odborné znalosti v oblasti obhospodarovania a ochrany pôdy a vyzýva na intenzívnejšiu spoluprácu s pôvodným obyvateľstvom a jeho začlenenie, ako aj na úsilie o posilnenie ich demokratickej účasti na príslušných rozhodovacích procesoch vrátane tých, ktoré sa týkajú medzinárodnej diplomacie v oblasti klímy; víta úsilie Komisie o podporu účasti pôvodného obyvateľstva prostredníctvom jej osobitnej podpory viacerých projektov, ako je dokumentačné, výskumné a informačné centrum pre pôvodné obyvateľstvo (DOCIP); nabáda Komisiu, aby naďalej podporovala dialóg a spoluprácu medzi pôvodnými obyvateľmi a Európskou úniou, ako aj s medzinárodnými fórami, najmä v súvislosti so zmenou klímy; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje skutočnosť, že hoci k útokom a hrozbám dochádza všade na svete, osobitný spravodajca OSN pre situáciu obhajcov ľudských práv uvádza, že situácia je obzvlášť dramatická v Latinskej Amerike a Ázii, kde niektorí medzinárodní investori, spoločnosti a miestne samosprávy ignorujú legitímne obavy obyvateľstva; konštatuje, že v mnohých prípadoch dochádza ku konfliktom a k porušovaniu právnych predpisov v kontexte hospodárskej nerovnosti a sociálneho vylúčenia; odsudzuje súdne prenasledovanie a kriminalizáciu environmentálnych aktivistov v amazonskom regióne, kde sa stupňujú útoky na environmentálnych aktivistov, ich zabíjanie a prenasledovanie; odsudzuje zvýšený počet útokov na environmentálnych aktivistov v Hondurase a ich prenasledovanie a nedávne zabitie environmentálnych aktivistov v Guapinole; konštatuje, že za posledné tri roky bolo zaznamenaných 578 vrážd ochrancov práv týkajúcich sa životného prostredia a pôdy a obhajcov práv pôvodného obyvateľstva; zdôrazňuje, že Filipíny sú stále na popredných miestach v zozname krajín, v ktorých je postavenie obhajcu environmentálnych práv najnebezpečnejšie; opakuje svoju výzvu Komisii, aby vzhľadom na závažnosť porušovania ľudských práv v krajine a absenciu akéhokoľvek podstatného zlepšenia alebo ochoty spolupracovať zo strany filipínskych orgánov začala postup, ktorý by mohol viesť k dočasnému zrušeniu preferencií v rámci všeobecného systému preferencií plus (VSP+); |
| --- | --- |

28.

| 29. | odporúča, aby členské štáty EÚ, ktoré ešte neratifikovali Dohovor MOP č. 169 o domorodom a kmeňovom obyvateľstve, ratifikovali tento dohovor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby EÚ nepodporovala iniciatívy a projekty, ktoré by viedli k nelegálnemu zaberaniu pôdy, nezákonnej ťažbe a odlesňovaniu alebo iným škodlivým vplyvom na životné prostredie; odsudzuje akékoľvek pokusy o dereguláciu ochrany životného prostredia a ľudských práv v kontexte pandémie ochorenia COVID-19 a ďalších kríz; |
| --- | --- |

30.

| 31. | dôrazne odsudzuje nárast počtu vrážd, hanlivých útokov a činov prenasledovania, kriminalizácie, väznenia, obťažovania a zastrašovania páchaných na pôvodnom obyvateľstve, aktivistoch v oblasti environmentálnych ľudských práv a obhajcoch pôdy na celom svete a vyzýva na vyvodenie zodpovednosti voči zodpovedným osobám; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že obhajkyne environmentálnych ľudských práv čelia ďalším výzvam vo svojej práci, komunitách a domovoch, pretože sú cieľom rodovo špecifických hrozieb a rodovo špecifického násilia alebo sú im vystavené; konštatuje, že obhajkyniam hrozí väčšie riziko, že budú vystavené určitým formám násilia a iného porušovania práv, predsudkom, vylúčeniu a odmietnutiu než ich mužské náprotivky; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby podporovali všetkých obhajcov ľudských práv, najmä obhajcov environmentálnych práv a ich právnych zástupcov, a aby v prípade potreby upozorňovali na ich prípady; je presvedčený, že podpora obhajcom environmentálnych práv by sa mala posilniť a že EÚ by mala odsudzovať všetky represálie alebo útoky proti nim zo strany podnikových alebo štátnych subjektov prostredníctvom verejných vyhlásení a v prípade potreby aj prostredníctvom miestnych opatrení; opakuje svoju pozíciu, že je potrebné, aby ESVČ, Komisia a členské štáty investovali do konkrétnych, rodovo citlivých a dostupných mechanizmov a programov ochrany obhajcov environmentálnych práv vrátane miestnych a domorodých obhajcov a tieto mechanizmy posilňovali a aby obhajcov zapájali do každého vyšetrovania porušení; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad neustále sa zhoršujúcou situáciou ochrancov životného prostredia, oznamovateľov, novinárov a právnych zástupcov pôsobiacich v oblasti životného prostredia na celom svete; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby chránili slobodu prejavu, slobodu a pluralitu médií a právo na zhromažďovanie a zaistili bezpečnosť a ochranu novinárov a oznamovateľov v EÚ aj vo vonkajších vzťahoch; vyjadruje hlboké znepokojenie nad zneužívaním, trestnými činmi a smrteľnými útokmi, ktoré sú stále páchané voči novinárom a pracovníkom v oblasti médií z dôvodu ich činnosti; upozorňuje, že oznamovanie protispoločenskej činnosti je formou slobody prejavu a práva na informácie a zohráva kľúčovú úlohu pri odhaľovaní a prevencii porušení práva Únie a v posilňovaní demokratickej zodpovednosti a transparentnosti; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby sledovala transpozíciu a zaručila úplné uplatňovanie smernice (EÚ) 2019/1937 (9), členskými štátmi; považuje právo na informácie za dôležitý nástroj pre ľudí, ktorí môžu byť postihnutí dôsledkami zmeny klímy, aby boli včas a primerane informovaní o škodlivých účinkoch zmeny klímy a adaptačných opatreniach; požaduje dodržiavanie slobody informácií; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uznáva, že opatrenia, ktoré vykonávajú ochrancovia životného prostredia, sú nevyhnutné, pretože hľadajú, navrhujú a šíria realizovateľné riešenia a mechanizmy na prevenciu, odolnosť a prispôsobenie sa zmene klímy pre ľudí žijúcich v postihnutých oblastiach; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť diferencovaným potrebám ochrany obhajkýň ľudských práv, pričom uznáva ich úlohu ako mocných činiteliek zmien, najmä pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu podporovať budovanie kapacít a úlohu žien ako vychovávateliek a propagátoriek v oblasti zmien a zaistiť primerané financovanie týchto organizácií; pripomína, ako často sa ženy – vodkyne komunít a environmentálne aktivistky – stávajú obeťami represií či dokonca vrážd, ako v prípade odvážnych aktivistiek nominovaných a vybraných na Sacharovovu cenu Európskeho parlamentu za slobodu myslenia, ktorými sú konkrétne Marielle Franco z Brazílie, zavraždená v roku 2018, a Berta Cáceres z Hondurasu, zavraždená v roku 2016; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby požadovali a zabezpečili dodržiavanie práva na slobodný, prechádzajúci a informovaný súhlas domorodého obyvateľstva bez nátlaku v rámci každej dohody alebo rozvojového projektu, ktoré môžu mať vplyv na pôdu, územia alebo prírodné zdroje pôvodného obyvateľstva; zdôrazňuje, že presadzovanie práv pôvodného obyvateľstva a ich tradičných postupov je dôležité pre dosiahnutie udržateľného rozvoja, boj proti zmene klímy a zachovanie a obnovu biodiverzity a zároveň pre zabezpečenie primeraných záruk; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva Komisiu a Radu, aby využili všetky nástroje, ktoré majú k dispozícii, spolu s ustanoveniami týkajúcimi sa vykonávania a presadzovania ľudských práv v rámci zahraničnej politiky Únie a jej dohôd o pridružení na účinnú podporu a ochranu obhajcov ľudských a environmentálnych práv v susedstve EÚ, ako aj na nabádanie krajín uchádzajúcich sa o pristúpenie k EÚ, aby sa účinne zbližovali s európskymi hodnotami a normami; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva na prijatie prílohy k usmerneniam EÚ o obhajcoch ľudských práv, ktorá by sa venovala špecifickým výzvam a potrebám ochrancov životného prostredia a politiky EÚ v tejto súvislosti; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť pokračovanie projektu ProtectDefenders.eu s vyššou úrovňou financovania, ako aj ostatných existujúcich nástrojov EÚ na podporu obhajcov ľudských práv; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva na prijatie zoznamu EÚ s prioritnými krajinami, v ktorých by ESVČ, Komisia a členské štáty zintenzívnili svoje opatrenia na podporu obhajcov environmentálnych práv a spolupracovali s miestnymi orgánmi na zavádzaní alebo zlepšovaní ochranných mechanizmov a osobitných právnych predpisov, ktoré vymedzujú ochrancov životného prostredia, uznávajú ich prácu a zaručujú ich ochranu; trvá na tom, že tento prioritný zoznam by mala vypracovať ESVČ, a to v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami a s Európskym parlamentom, a každoročne ho aktualizovať; vyzýva takisto PK/VP, aby predkladal každoročnú verejnú správu o opatreniach vykonaných v prioritných krajinách, ako aj o ochrane ochrancov životného prostredia na celom svete; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naliehavo vyzýva OSN, aby prevzala väčšiu úlohu pri ochrane globálnych ekosystémov a ochrancov životného prostredia, najmä ak má zmena klímy závažný vplyv na pôvodné a miestne obyvateľstvo; vyzýva preto EÚ, aby podporovala iniciatívu na úrovni OSN pre medzinárodných pozorovateľov s cieľom monitorovať závažné škody na životnom prostredí, vážne environmentálne krízy alebo situácie, v ktorých sú obhajcovia environmentálnych práv najviac ohrození, a aby sa spojila s orgánmi a pomáhala im pri vytváraní ochranného prostredia pre týchto obhajcov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prostredníctvom politického dialógu podporovali prijatie národných akčných plánov, ktoré ochrancom životného prostredia zaručia bezpečné a slobodné prostredie integrovaním širšej koncepcie kolektívnej ochrany vrátane politických opatrení na legitimizáciu komunít a skupín zapojených do ochrany životného prostredia; vyzýva Komisiu, aby otázku ľudských práv pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít výslovne riešila v rámci dohôd o dobrovoľnom partnerstve v oblasti vynútiteľnosti práva, správy a obchodu v lesnom hospodárstve (FLEGT DDP); |
| --- | --- |

42.

| 43. | pripomína, že v súlade s Deklaráciou OSN o ochrancoch ľudských práv musia štáty chrániť obhajcov biodiverzity ako ochrancov ľudských práv; vyjadruje spokojnosť s koncepciou medzinárodných zmlúv, ako je dohoda z Escazú, ktorá je kľúčovým nástrojom pre Latinskú Ameriku a Karibik – regiónu s najväčším počtom zaznamenaných vrážd obhajcov environmentálnych ľudských práv; |
| --- | --- |

43.

UNFCCC, spravodlivosť a zodpovednosť

| 44. | berie na vedomie skutočnosť, že aj keby všetky štáty v plnej miere uplatňovali súčasné vnútroštátne stanovené príspevky (NDC), nastal by katastrofálny nárast globálnej teploty o 3 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami, čím by bola porušená Parížska dohoda; varuje, že takýto scenár by mal extrémne klimatické a environmentálne vplyvy a rozsiahle negatívne účinky na ľudské práva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | víta začlenenie ľudských práv do preambuly Parížskej dohody a požaduje účinné opatrenia na dodržiavanie a presadzovanie záväzkov v oblasti ľudských práv pri vykonávaní dohody a prijímaní opatrení v oblasti klímy; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že neexistujú žiadne konkrétne ustanovenia na vyvodenie zodpovednosti štátnych a podnikateľských aktérov za porušovanie ľudských práv v súvislosti so zmenou klímy; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naliehavo vyzýva zmluvné strany UNFCCC, aby naďalej zvyšovali svoje ambície v oblasti zmiernenia a adaptácie v súlade s cieľmi Parížskej dohody a začleňovali hľadisko ľudských práv do svojich vnútroštátne stanovených príspevkov a informácií o adaptácii; vyzýva sekretariát UNFCCC, aby v spolupráci s vysokým komisárom OSN pre ľudské práva vypracoval usmernenia k tomu, ako začleniť ochranu ľudských práv do vnútroštátne stanovených príspevkov a informácií o adaptácii; nabáda zmluvné strany, aby zrevidovali plánované vnútroštátne stanovené príspevky (INDC) a vnútroštátne stanovené príspevky a vytvorili mechanizmy monitorovania NDC s plnou a účinnou účasťou pôvodného obyvateľstva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje, že je potrebné posilniť súčinnosť medzi povinnosťami týkajúcimi sa podávania správ v oblasti klímy a ľudských práv; domnieva sa, že v usmerneniach týkajúcich sa rámca transparentnosti Parížskej dohody (článok 13) by sa malo vyžadovať od zmluvných strán, aby poskytli informácie nielen o emisiách skleníkových plynov, ale aj o tom, či sa politiky v oblasti klímy vykonávajú v súlade s inými spoločenskými cieľmi a existujúcimi právnymi rámcami, a preto by mali zahŕňať informácie o osvedčených postupoch vrátane prístupov k opatreniam na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu založených na právach, ako aj podporu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby aktívne spolupracovali pri presadzovaní prístupu založeného na ľudských právach v prebiehajúcich medzinárodných rokovaniach o klíme, najmä v rámci mechanizmu udržateľného rozvoja a iných usmernení pre mechanizmy podľa článku 6 ods. 4 Parížskej dohody, ktoré zabezpečia zmysluplnú a informovanú účasť nositeľov práv, primerané environmentálne a sociálne záruky a nezávislé mechanizmy nápravy; zdôrazňuje, že cieľom mechanizmu udržateľného rozvoja by malo byť financovanie projektov, ktoré sú prospešné pre tých, ktorí sú najviac zraniteľní voči vplyvom zmeny klímy, a že projekty financované v rámci mechanizmu udržateľného rozvoja by sa mali podrobiť posúdeniu vplyvu na ľudské práva, pričom iba projekty s pozitívnymi vplyvmi sú oprávnené na registráciu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala kritériá oprávnenosti pre granty EÚ, ktoré by umožnili environmentálnym mimovládnym organizáciám, ktoré by inak nemuseli byť oprávnené na financovanie z dôvodu svojej veľkosti, získať inkluzívnejší prístup k finančným prostriedkom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje, že na zabezpečenie zodpovednosti všetkých aktérov musia nové mechanizmy, ako je mechanizmus udržateľného rozvoja, integrovať inštitucionálne ochranné politiky a mechanizmy riešenia sťažností, aby sa zaručila účinná ochrana práv; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva sekretariát UNFCCC, aby spolu so zmluvnými stranami dohovoru vypracoval spoločný právny rámec pre klimatickú spravodlivosť; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že globálne hodnotenie uvedené v článku 14 Parížskej dohody by sa malo využiť na preskúmanie pokroku pri začleňovaní ľudských práv a iných zásad do opatrení v oblasti klímy; konštatuje, že by malo zahŕňať príležitosti pre občiansku spoločnosť a medzivládne organizácie, aby mohli prispievať; domnieva sa, že posúdenie vykonávania Parížskej dohody by malo pomôcť identifikovať osvedčené postupy a prekážky jej vykonávania, ako aj poskytnúť informácie pre budúce vnútroštátne stanovené príspevky a medzinárodnú spoluprácu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje, že všetky účinné opatrenia v oblasti klímy založené na právach by mali zaručiť slobodnú, aktívnu, zmysluplnú a informovanú účasť; odporúča, aby plány na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu boli verejne dostupné, transparentne financované a vypracované s postihnutými a/alebo potenciálne postihnutými skupinami, najmä s tými najzraniteľnejšími; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje, že rozvojové krajiny nemôžu samy riešiť dôsledky zmeny klímy a že sú často závislé od medzinárodnej pomoci, pokiaľ ide o ich schopnosť krízového riadenia a ich schopnosť prispôsobiť sa zmene klímy a predvídať jej dôsledky; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje svoj názor, že zákonmi a inštitúciami v oblasti ľudských práv, ktoré sa bežne používajú na preklenutie rozdielov v zodpovednosti za správu vecí verejných, nemôžu byť v žiadnom prípade nahradené účinné opatrenia na prevenciu a nápravu škôd spôsobených zmenou klímy; domnieva sa, že národné inštitúcie pre ľudské práva a občianska spoločnosť môžu zohrávať účinnú úlohu vo vnútroštátnych mechanizmoch zodpovednosti a dohľadu, ktorých cieľom je zabezpečenie prístupu k náprave pre tých, ktorých ľudské práva boli porušené v dôsledku zmeny klímy; |
| --- | --- |

55.

| 56. | domnieva sa, že EÚ musí zohrávať aktívnu, výraznú a ambicióznu vedúcu úlohu pri prípravách na 26. konferenciu OSN o zmene klímy (COP 26), pričom začlenenie zásad ľudských práv sa musí dostať do centra tvorby medzinárodnej politiky v oblasti zmeny klímy, aby sa zabránilo nezvratným škodám na súčasnom a budúcom ľudskom rozvoji a generáciách; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uznáva aktívnu úlohu a zapojenie občianskej spoločnosti vrátane mimovládnych organizácií a ochrancov životného prostredia do presadzovania prístupov k opatreniam v oblasti klímy založených na ľudských právach a vyzýva EÚ, aby takéto aktivity podporovala; zdôrazňuje potrebu zaručiť účasť občianskej spoločnosti na rámci transparentnosti stanovenom v článku 13 Parížskej dohody; |
| --- | --- |

57.

| 58. | berie na vedomie návrh nariadenia Komisie o zmene nariadenia (ES) č. 1367/2006 (10) (tzv. Aarhuského nariadenia), ktorým by sa malo zlepšiť vykonávanie Aarhuského dohovoru na úrovni EÚ; ďalej nabáda členské štáty, aby zabezpečili primeranú transpozíciu príslušných legislatívnych aktov EÚ (napr. smernice 2011/92/EÚ (11)) a medzinárodných právne záväzných ustanovení (Aarhuský dohovor) do svojich právnych poriadkov s cieľom zaručiť inkluzívny prístup k informáciám, účasť verejnosti na rozhodovacom procese a prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje, že činnosť environmentálnych aktivistov je absolútne v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a že systematické vykonávanie týchto cieľov by sa malo uskutočňovať na miestnej, celoštátnej a medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pripomína, že členské štáty sú povinné regulovať korporácie s cieľom zabezpečiť, aby nespôsobovali porušovanie ľudských práv a aby súkromné a podnikové subjekty mali povinnosť zaoberať sa dosahom zmeny klímy na ľudské práva v súlade s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nabáda Komisiu a členské štáty, aby boli aktívnymi aktérmi pri navrhovaní, stanovovaní a presadzovaní postupov záruk a zodpovednosti v rámci medzinárodne uznaných orgánov s cieľom zabezpečiť, aby sa štrukturálne zmeny vykonané v záujme dosiahnutia cieľa drastického zníženia emisií do roku 2030, ako sa stanovuje v politikách v oblasti klímy, navrhovali, vykonávali a monitorovali spôsobom, ktorý chráni práva dotknutých ľudí a komunít vrátane práva na prácu a na presadzovanie spravodlivých a primeraných pracovných podmienok; zdôrazňuje, že zelená transformácia by mala byť spravodlivá a nemalo by sa pri nej na nikoho zabudnúť; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdôrazňuje význam náležitej starostlivosti podnikov a udržateľnej a starostlivej zodpovednosti podnikov ako významných a nevyhnutných prostriedkov v záujme predchádzania závažnému porušovaniu ľudských práv a právnych predpisov v oblasti životného prostredia a v záujme ochrany pred týmto porušovaním; vyzýva EÚ, aby podporovala udržateľnú a zodpovednú správu a riadenie spoločnosti ako významný prvok Európskej zelenej dohody; vyzýva členské štáty, aby zaviedli účinné regulačné opatrenia s cieľom identifikovať, posudzovať, predchádzať, zaisťovať skoncovanie, zmierňovať, monitorovať, komunikovať, zohľadňovať, riešiť a zabezpečiť nápravu, čo sa týka potenciálneho a/alebo skutočného porušovania ľudských práv, a brať podniky na zodpovednosť, pokiaľ ide o zabezpečenie toho, aby si plnili povinnosti náležitej starostlivosti v súvislosti s vplyvom zmeny klímy na ľudské práva, v súlade s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv; |
| --- | --- |

62.

| 63. | víta záväzok Komisie vypracovať legislatívny návrh o povinnej náležitej starostlivosti podnikov v oblasti ľudských práv a životného prostredia pre podniky v ich celých dodávateľských reťazcoch; odporúča, aby tento legislatívny návrh podporoval a uľahčoval vývoj spoločných metodík merania vplyvu dôsledkov na životné prostredie a zmenu klímy; zdôrazňuje význam účinných, zmysluplných a informovaných konzultácií a komunikácie so všetkými dotknutými alebo potenciálne dotknutými zainteresovanými stranami vrátane ochrancov životného prostredia; naliehavo vyzýva EÚ, aby podporovala prebiehajúce rokovania o záväznej zmluve OSN o podnikaní a ľudských právach na reguláciu činností nadnárodných spoločností a iných podnikov a aby sa do týchto rokovaní účinne zapojila; domnieva sa, že každý takýto nástroj musí povzbudzovať podnikateľské subjekty a investorov, aby prevzali zodpovednosť za ľudské právo na zdravé životné prostredie; domnieva sa, že každý takýto nástroj musí obsahovať spoľahlivé ustanovenia o ochrane životného prostredia a povzbudzovať podnikové subjekty, ako aj finančné inštitúcie, ale aj regionálne investičné alebo rozvojové inštitúcie, aby prevzali zodpovednosť za ľudské právo na zdravé životné prostredie; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje význam boja proti korupcii na celosvetovej úrovni, keďže korupcia brzdí uplatňovanie ľudských práv a má osobitné negatívne dôsledky pre najviac znevýhodnené, marginalizované a zraniteľné skupiny spoločnosti, ako sú ženy, deti, osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby, chudobní, pôvodní obyvatelia alebo osoby patriace k menšinám, a neprimerane ich postihuje, a to okrem iného tým, že im bráni v rovnakom prístupe k prírodným zdrojom vrátane pôdy; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva Radu a ESVČ, aby zaradili trestné činy súvisiace s korupciou medzi činy, ktoré môžu byť potrestané podľa globálneho sankčného režimu EÚ v oblasti ľudských práv, tzv. európskeho Magnitského zákona, a aby zabezpečili jeho rýchle prijatie a vykonávanie; |
| --- | --- |

65.

| 66. | domnieva sa, že súčasné preskúmanie obchodnej politiky EÚ by malo byť príležitosťou na opätovné vymedzenie, podporu a posilnenie ochrany ľudských práv v obchodnej politike; zdôrazňuje, že na kapitoly o udržateľnom rozvoji v budúcich obchodných dohodách sa musia vzťahovať mechanizmy urovnávania sporov v rámci týchto dohôd; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, vládam a parlamentom členských štátov, Bezpečnostnej rade OSN, generálnemu tajomníkovi OSN, predsedovi 74. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, predsedovi Rady OSN pre ľudské práva, vysokému komisárovi OSN pre ľudské práva a vedúcim delegácií EÚ. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0015.

(2)  Ú. v. EÚ C 337, 20.9.2018, s. 82.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(4)  Ú. v. EÚ C 118, 8.4.2020, s. 15.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(6)  Dohovor Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, 25. júna 1998.

(7)  Regionálna dohoda o prístupe k informáciám, účasti verejnosti a spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v Latinskej Amerike a Karibiku, 4. marca 2018.

(8)  Nezávislý mechanizmus zodpovednosti za projekty Európskej banky pre obnovu a rozvoj a mechanizmus na vybavovanie sťažností skupiny Európskej investičnej banky.

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 264, 25.9.2006, s. 13).

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26, 28.1.2012, s. 1).

---

Štvrtok 20. mája 2021

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/125

---

P9_TA(2021)0248

Zvrátenie demografických trendov v regiónoch EÚ pomocou nástrojov politiky súdržnosti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o zvrátení demografických trendov v regiónoch EÚ pomocou nástrojov politiky súdržnosti (2020/2039(INI))

(2022/C 15/11)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na voľný pohyb pracovníkov, ktorý zaručuje článok 45 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na voľný pohyb pracovníkov, ktorý zaručuje článok 45 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na článok 174 ZFEÚ o posilnení hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 174 ZFEÚ o posilnení hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie,

| — | so zreteľom na článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ktorý umožňuje použiť pomoc na rozvoj určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto podpora výrazne neovplyvní hospodársku súťaž (regióny tzv. kategórie C), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ktorý umožňuje použiť pomoc na rozvoj určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto podpora výrazne neovplyvní hospodársku súťaž (regióny tzv. kategórie C),

| — | so zreteľom na článok 349 ZFEÚ o najvzdialenejších regiónoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 349 ZFEÚ o najvzdialenejších regiónoch,

| — | so zreteľom na články 9, 46, 47, 48 a 147 ZFEÚ, pokiaľ ide o niekoľko aspektov práce a zamestnanosti v EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 9, 46, 47, 48 a 147 ZFEÚ, pokiaľ ide o niekoľko aspektov práce a zamestnanosti v EÚ,

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na jeho zásady 2, 3 a 20, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na jeho zásady 2, 3 a 20,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza (COM(2018)0375), a najmä na jeho kapitolu II o územnom rozvoji, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza (COM(2018)0375), a najmä na jeho kapitolu II o územnom rozvoji,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (COM(2020)0408), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (COM(2020)0408),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2018 o posilnení hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Európskej únii: 7. správa Európskej komisie (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2018 o posilnení hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Európskej únii: 7. správa Európskej komisie (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. novembra 2017 o zavádzaní nástrojov politiky súdržnosti zo strany regiónov pri riešení demografickej zmeny (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. novembra 2017 o zavádzaní nástrojov politiky súdržnosti zo strany regiónov pri riešení demografickej zmeny (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2011 o demografickej zmene a jej dôsledkoch pre budúcu politiku súdržnosti EÚ (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2011 o demografickej zmene a jej dôsledkoch pre budúcu politiku súdržnosti EÚ (3),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 27. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 27. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (4),

| — | so zreteľom na článok 20 ZFEÚ, nariadenie (EÚ) č. 492/2011 (5) a smernicu 2004/38/ES (6) o voľnom pohybe pracovníkov a ich rodinných príslušníkov v rámci Únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 20 ZFEÚ, nariadenie (EÚ) č. 492/2011 (5) a smernicu 2004/38/ES (6) o voľnom pohybe pracovníkov a ich rodinných príslušníkov v rámci Únie,

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 17. júna 2020 o vplyve demografickej zmeny, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 17. júna 2020 o vplyve demografickej zmeny,

| — | so zreteľom na plán Komisie z 27. júla 2020 s názvom Rozvoj vidieka: dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán Komisie z 27. júla 2020 s názvom Rozvoj vidieka: dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti (7),

| — | so zreteľom na závery Rady s názvom Demografické výzvy – ďalší postup, ktoré boli prijaté 8. júna 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady s názvom Demografické výzvy – ďalší postup, ktoré boli prijaté 8. júna 2020,

| — | so zreteľom na zelenú knihu s názvom Starnutie: Podpora medzigeneračnej solidarity a zodpovednosti, ktorú Komisia predložila 27. januára 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zelenú knihu s názvom Starnutie: Podpora medzigeneračnej solidarity a zodpovednosti, ktorú Komisia predložila 27. januára 2021,

| — | so zreteľom na plán Komisie zo 16. novembra 2020 s názvom Demografická zmena v Európe: Zelená kniha o starnutí (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán Komisie zo 16. novembra 2020 s názvom Demografická zmena v Európe: Zelená kniha o starnutí (8),

| — | so zreteľom na správu Európskej siete na pozorovanie územného rozvoja a súdržnosti (ďalej len „ESPON“) z decembra 2017 o geografii novej dynamiky zamestnanosti v Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej siete na pozorovanie územného rozvoja a súdržnosti (ďalej len „ESPON“) z decembra 2017 o geografii novej dynamiky zamestnanosti v Európe,

| — | so zreteľom na politický dokument s názvom „Addressing labour migration challenges in Europe: An enhanced functional approach“ (Riešenie výziev migrácie za prácou v Európe: Posilnený funkčný prístup), ktorý vypracovala sieť EPSON v júni 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politický dokument s názvom „Addressing labour migration challenges in Europe: An enhanced functional approach“ (Riešenie výziev migrácie za prácou v Európe: Posilnený funkčný prístup), ktorý vypracovala sieť EPSON v júni 2019,

| — | so zreteľom na správu o celosvetových vyhliadkach obyvateľstva za rok 2019, ktorú vypracovalo oddelenie OSN pre hospodárske a sociálne záležitosti – odbor obyvateľstvo, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o celosvetových vyhliadkach obyvateľstva za rok 2019, ktorú vypracovalo oddelenie OSN pre hospodárske a sociálne záležitosti – odbor obyvateľstvo,

| — | so zreteľom na správu Európskej komisie o vplyve demografických zmien zo 17. júna 2020 (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej komisie o vplyve demografických zmien zo 17. júna 2020 (9),

| — | so zreteľom na európsky index regionálnej konkurencieschopnosti za rok 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európsky index regionálnej konkurencieschopnosti za rok 2019,

| — | so zreteľom na štúdiu OECD s názvom Prispôsobenie sa demografickým zmenám vypracovanú na prvé zasadnutie pracovnej skupiny krajín G20 pre zamestnanosť, ktoré sa uskutočnilo v rámci japonského predsedníctva G20 od 25. do 27. februára 2019 v Tokiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu OECD s názvom Prispôsobenie sa demografickým zmenám vypracovanú na prvé zasadnutie pracovnej skupiny krajín G20 pre zamestnanosť, ktoré sa uskutočnilo v rámci japonského predsedníctva G20 od 25. do 27. februára 2019 v Tokiu,

| — | so zreteľom na barcelonské ciele z roku 2002, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na barcelonské ciele z roku 2002,

| — | so zreteľom na správu Výboru regiónov o vplyve demografických zmien na európske regióny z roku 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru regiónov o vplyve demografických zmien na európske regióny z roku 2016,

| — | so zreteľom na správu Výboru regiónov z roku 2018 s názvom Riešenie problému úniku mozgov: miestny a regionálny rozmer, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru regiónov z roku 2018 s názvom Riešenie problému úniku mozgov: miestny a regionálny rozmer,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Demografické zmeny: návrhy na meranie a riešenie ich negatívnych dôsledkov v regiónoch EÚ z 12. – 14. októbra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Demografické zmeny: návrhy na meranie a riešenie ich negatívnych dôsledkov v regiónoch EÚ z 12. – 14. októbra 2020,

| — | so zreteľom na dlhodobú víziu Komisie pre vidiecke oblasti, ktorá sa v súčasnosti pripravuje, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dlhodobú víziu Komisie pre vidiecke oblasti, ktorá sa v súčasnosti pripravuje,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Stratégia EÚ pre oživenie vidieka z 8. – 10. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Stratégia EÚ pre oživenie vidieka z 8. – 10. decembra 2020,

| — | so zreteľom na správu Výboru regiónov o posúdení územného vplyvu zameraného na demografické zmeny z 30. januára 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru regiónov o posúdení územného vplyvu zameraného na demografické zmeny z 30. januára 2020,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0061/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0061/2021),

| A. | keďže rozmiestnenie obyvateľstva na miestnej, regionálnej, celoštátnej úrovni a na úrovni EÚ, ako aj jeho stabilita alebo zmena má v jednotlivých členských štátoch a ich regiónoch veľmi odlišnú dynamiku, čo má nerovnomerný vplyv na fenomén vyľudňovania a v konečnom dôsledku na sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť Únie; keďže podľa európskeho indexu regionálnej konkurencieschopnosti za rok 2019 existuje rozdiel medzi hlavnými/metropolitnými regiónmi a okrajovejšími oblasťami, pričom 78 % európskeho obyvateľstva žije v mestských oblastiach alebo funkčných mestských oblastiach a využíva kvalitné služby v oblasti energetiky, dopravy a digitálnej pripojiteľnosti, pričom mnohé okrajové regióny sa v tejto súvislosti stále stretávajú s ťažkosťami; keďže politika súdržnosti ako hlavný zdroj verejných investícií v EÚ, ktorá predstavuje 8,5 % vládnych kapitálových investícií, môže zohrávať dôležitú úlohu pri riešení týchto demografických výziev, a to aj v záujme zachovania prirodzenej demografickej rovnováhy EÚ v dlhodobom horizonte; |
| --- | --- |

A.

keďže rozmiestnenie obyvateľstva na miestnej, regionálnej, celoštátnej úrovni a na úrovni EÚ, ako aj jeho stabilita alebo zmena má v jednotlivých členských štátoch a ich regiónoch veľmi odlišnú dynamiku, čo má nerovnomerný vplyv na fenomén vyľudňovania a v konečnom dôsledku na sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť Únie; keďže podľa európskeho indexu regionálnej konkurencieschopnosti za rok 2019 existuje rozdiel medzi hlavnými/metropolitnými regiónmi a okrajovejšími oblasťami, pričom 78 % európskeho obyvateľstva žije v mestských oblastiach alebo funkčných mestských oblastiach a využíva kvalitné služby v oblasti energetiky, dopravy a digitálnej pripojiteľnosti, pričom mnohé okrajové regióny sa v tejto súvislosti stále stretávajú s ťažkosťami; keďže politika súdržnosti ako hlavný zdroj verejných investícií v EÚ, ktorá predstavuje 8,5 % vládnych kapitálových investícií, môže zohrávať dôležitú úlohu pri riešení týchto demografických výziev, a to aj v záujme zachovania prirodzenej demografickej rovnováhy EÚ v dlhodobom horizonte;

| B. | keďže na účely tejto správy „vysielajúce regióny“ sú regióny, ktoré strácajú zručnosti a/alebo kompetencie na vysokej úrovni (v jednom alebo viacerých sektoroch/oblastiach) v prospech iných regiónov v dôsledku trvalej emigrácie počas určitého obdobia, a „prijímajúce regióny“ sú regióny, ktoré získavajú zručnosti a/alebo kompetencie na vysokej úrovni (v jednom alebo viacerých sektoroch/oblastiach) v dôsledku trvalého prisťahovalectva počas určitého obdobia; |
| --- | --- |

B.

keďže na účely tejto správy „vysielajúce regióny“ sú regióny, ktoré strácajú zručnosti a/alebo kompetencie na vysokej úrovni (v jednom alebo viacerých sektoroch/oblastiach) v prospech iných regiónov v dôsledku trvalej emigrácie počas určitého obdobia, a „prijímajúce regióny“ sú regióny, ktoré získavajú zručnosti a/alebo kompetencie na vysokej úrovni (v jednom alebo viacerých sektoroch/oblastiach) v dôsledku trvalého prisťahovalectva počas určitého obdobia;

| C. | keďže demografické trendy sú ovplyvňované aj zmenou klímy a najmä záplavami a vlnami horúčav súvisiacimi s týmto procesom; keďže koordinovaný prístup, ktorý integruje zásady udržateľnosti, ekologizácie a digitalizácie v rôznych politikách EÚ, by tiež mohol prispieť k zvráteniu negatívnych demografických trendov; |
| --- | --- |

C.

keďže demografické trendy sú ovplyvňované aj zmenou klímy a najmä záplavami a vlnami horúčav súvisiacimi s týmto procesom; keďže koordinovaný prístup, ktorý integruje zásady udržateľnosti, ekologizácie a digitalizácie v rôznych politikách EÚ, by tiež mohol prispieť k zvráteniu negatívnych demografických trendov;

| D. | keďže existuje úzka súvislosť medzi poskytovaním sociálnych služieb, fyzickou prepojenosťou a prepojenosťou IKT, vzdelávaním a pracovnými príležitosťami na jednej strane a schopnosťou pritiahnuť obyvateľstvo do určitých oblastí a udržať si ho na druhej strane; keďže mnohé regióny EÚ vrátane vidieckych oblastí, ktoré tvoria 44 % rozlohy Únie, vzdialené, okrajové, ostrovné a horské regióny, ktoré trpia z geografického, sociálneho a hospodárskeho hľadiska, stále čelia závažným rozdielom pri poskytovaní týchto služieb; keďže tieto regióny sú obzvlášť postihnuté nízkou hustotou, vyľudňovaním vidieka a trendmi vyľudňovania s negatívnym vplyvom na starnutie obyvateľstva, generačnú výmenu a rozvoj poľnohospodárstva; keďže by sa mali rozvíjať väčšie synergie s dopravnou politikou EÚ, aby sa riešili osobitné potreby regiónov s nízkou hustotou a vyľudňujúcich sa regiónov; keďže súčasný trend starnutia obyvateľstva EÚ má významné hospodárske a sociálne dôsledky, ako je vyššia miera závislosti, tlak na fiškálnu udržateľnosť a udržateľnosť sociálneho zabezpečenia a zvýšený tlak na služby zdravotnej starostlivosti a sociálne služby; |
| --- | --- |

D.

keďže existuje úzka súvislosť medzi poskytovaním sociálnych služieb, fyzickou prepojenosťou a prepojenosťou IKT, vzdelávaním a pracovnými príležitosťami na jednej strane a schopnosťou pritiahnuť obyvateľstvo do určitých oblastí a udržať si ho na druhej strane; keďže mnohé regióny EÚ vrátane vidieckych oblastí, ktoré tvoria 44 % rozlohy Únie, vzdialené, okrajové, ostrovné a horské regióny, ktoré trpia z geografického, sociálneho a hospodárskeho hľadiska, stále čelia závažným rozdielom pri poskytovaní týchto služieb; keďže tieto regióny sú obzvlášť postihnuté nízkou hustotou, vyľudňovaním vidieka a trendmi vyľudňovania s negatívnym vplyvom na starnutie obyvateľstva, generačnú výmenu a rozvoj poľnohospodárstva; keďže by sa mali rozvíjať väčšie synergie s dopravnou politikou EÚ, aby sa riešili osobitné potreby regiónov s nízkou hustotou a vyľudňujúcich sa regiónov; keďže súčasný trend starnutia obyvateľstva EÚ má významné hospodárske a sociálne dôsledky, ako je vyššia miera závislosti, tlak na fiškálnu udržateľnosť a udržateľnosť sociálneho zabezpečenia a zvýšený tlak na služby zdravotnej starostlivosti a sociálne služby;

| E. | keďže voľný pohyb pracovníkov je jednou zo štyroch slobôd, ktoré zaručuje Európska únia a jej vnútorný trh; |
| --- | --- |

E.

keďže voľný pohyb pracovníkov je jednou zo štyroch slobôd, ktoré zaručuje Európska únia a jej vnútorný trh;

| F. | keďže za posledné desaťročia sa síce zaznamenal výrazný nárast počtu obyvateľov EÚ, miera rastu však v súčasnosti klesá a očakáva sa, že počet obyvateľov sa z dlhodobého hľadiska značne zníži; keďže v roku 2015 EÚ zaznamenala prvý prirodzený pokles obyvateľstva s väčším počtom úmrtí než narodení; keďže Európa v roku 2019 predstavovala len 6,9 % svetovej populácie a do roku 2070 bude predstavovať menej ako 4 % svetovej populácie, pričom prudký pokles sa prejavuje najmä vo východnej a južnej Európe v dôsledku kombinácie nízkej miery pôrodnosti a čistej migrácie v rámci EÚ z týchto oblastí; keďže dlhodobé demografické trendy v európskych regiónoch naznačujú nižšiu pôrodnosť a starnúce spoločnosti s výnimkou niektorých najvzdialenejších regiónov, najmä Mayotte, kde sa do roku 2050 predpokladá nárast počtu obyvateľov o 38 % v porovnaní s úrovňou v roku 2010, a popri Francúzskej Guyane s príslušným nárastom o 26 % (10); |
| --- | --- |

F.

keďže za posledné desaťročia sa síce zaznamenal výrazný nárast počtu obyvateľov EÚ, miera rastu však v súčasnosti klesá a očakáva sa, že počet obyvateľov sa z dlhodobého hľadiska značne zníži; keďže v roku 2015 EÚ zaznamenala prvý prirodzený pokles obyvateľstva s väčším počtom úmrtí než narodení; keďže Európa v roku 2019 predstavovala len 6,9 % svetovej populácie a do roku 2070 bude predstavovať menej ako 4 % svetovej populácie, pričom prudký pokles sa prejavuje najmä vo východnej a južnej Európe v dôsledku kombinácie nízkej miery pôrodnosti a čistej migrácie v rámci EÚ z týchto oblastí; keďže dlhodobé demografické trendy v európskych regiónoch naznačujú nižšiu pôrodnosť a starnúce spoločnosti s výnimkou niektorých najvzdialenejších regiónov, najmä Mayotte, kde sa do roku 2050 predpokladá nárast počtu obyvateľov o 38 % v porovnaní s úrovňou v roku 2010, a popri Francúzskej Guyane s príslušným nárastom o 26 % (10);

| G. | keďže demografické aspekty by sa mali začleniť do rôznych politík, a to aj ich začlenením do dlhodobých priorít; keďže je dôležité zhromažďovať a monitorovať spoľahlivé štatistické údaje a podporovať výskum a výmenu osvedčených postupov na všetkých úrovniach s cieľom podporiť lepšie pochopenie demografických výziev, predvídať ich vplyv na trhy práce a rozvíjať inovatívne a účinné riešenia na zabezpečenie prostredia priaznivého pre starších ľudí; |
| --- | --- |

G.

keďže demografické aspekty by sa mali začleniť do rôznych politík, a to aj ich začlenením do dlhodobých priorít; keďže je dôležité zhromažďovať a monitorovať spoľahlivé štatistické údaje a podporovať výskum a výmenu osvedčených postupov na všetkých úrovniach s cieľom podporiť lepšie pochopenie demografických výziev, predvídať ich vplyv na trhy práce a rozvíjať inovatívne a účinné riešenia na zabezpečenie prostredia priaznivého pre starších ľudí;

| H. | keďže v dôsledku zdravotnej a hospodárskej krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 je jasné, že solidarita medzi generáciami spolu s primeraným financovaním zdravotnej a sociálnej starostlivosti a udržateľným hospodárstvom predstavuje hnaciu silu procesu obnovy a vytvárania inkluzívnejších a odolnejších spoločností; keďže pandémia ochorenia COVID-19 odhalila krehkosť našich systémov zdravotnej starostlivosti, najmä v súvislosti so starnúcim obyvateľstvom; keďže pandémia ochorenia COVID-19 opäť zdôraznila význam ochrany a podpory dôstojnosti starších ľudí a ich základných práv v EÚ; |
| --- | --- |

H.

keďže v dôsledku zdravotnej a hospodárskej krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 je jasné, že solidarita medzi generáciami spolu s primeraným financovaním zdravotnej a sociálnej starostlivosti a udržateľným hospodárstvom predstavuje hnaciu silu procesu obnovy a vytvárania inkluzívnejších a odolnejších spoločností; keďže pandémia ochorenia COVID-19 odhalila krehkosť našich systémov zdravotnej starostlivosti, najmä v súvislosti so starnúcim obyvateľstvom; keďže pandémia ochorenia COVID-19 opäť zdôraznila význam ochrany a podpory dôstojnosti starších ľudí a ich základných práv v EÚ;

| I. | keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 bude mať pravdepodobne významný vplyv na mieru pôrodnosti a úmrtnosti a migračné toky v Európe, ale úplné hospodárske, zamestnanecké a sociálne dôsledky pandémie ešte stále nie sú známe; keďže krátkodobé a dlhodobé vplyvy mimoriadnych opatrení, ktoré sa prijali v reakcii na krízu, na demografické trendy sa budú musieť dôkladne analyzovať, a to aj z rodového hľadiska; keďže predbežné štúdie naznačujú, že pandémia prehĺbila existujúce nerovnosti medzi mužmi a ženami vrátane nárastu neplatenej opatrovateľskej práce a zvýšenia straty pracovných miest; keďže kríza v oblasti verejného zdravia má neprimeraný vplyv na ženy a dievčatá, a najmä na tie najzraniteľnejšie skupiny, ktorý by politika súdržnosti mala zohľadniť, a to aj nasmerovaním investícií do služieb starostlivosti a zlepšením pracovných podmienok v tomto odvetví, ako aj podporou prechodu na hospodárstvo poskytujúce starostlivosť; |
| --- | --- |

I.

keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 bude mať pravdepodobne významný vplyv na mieru pôrodnosti a úmrtnosti a migračné toky v Európe, ale úplné hospodárske, zamestnanecké a sociálne dôsledky pandémie ešte stále nie sú známe; keďže krátkodobé a dlhodobé vplyvy mimoriadnych opatrení, ktoré sa prijali v reakcii na krízu, na demografické trendy sa budú musieť dôkladne analyzovať, a to aj z rodového hľadiska; keďže predbežné štúdie naznačujú, že pandémia prehĺbila existujúce nerovnosti medzi mužmi a ženami vrátane nárastu neplatenej opatrovateľskej práce a zvýšenia straty pracovných miest; keďže kríza v oblasti verejného zdravia má neprimeraný vplyv na ženy a dievčatá, a najmä na tie najzraniteľnejšie skupiny, ktorý by politika súdržnosti mala zohľadniť, a to aj nasmerovaním investícií do služieb starostlivosti a zlepšením pracovných podmienok v tomto odvetví, ako aj podporou prechodu na hospodárstvo poskytujúce starostlivosť;

| J. | keďže v rámci Európy sa od začiatku hospodárskej krízy v roku 2008 zaznamenal pohyb mladých vzdelaných odborníkov z južnej a východnej Európy do severozápadnej Európy; keďže sociálno-ekonomické podmienky v regióne úzko súvisia s jeho dynamikou úniku a prílevu mozgov; keďže vysielajúce regióny a prijímajúce regióny budú musieť spolupracovať pri riešení výziev, ktorým čelia, a využívať integrované prístupy na vypracovanie dlhodobých politík zameraných na maximalizáciu kvality života obyvateľstva; |
| --- | --- |

J.

keďže v rámci Európy sa od začiatku hospodárskej krízy v roku 2008 zaznamenal pohyb mladých vzdelaných odborníkov z južnej a východnej Európy do severozápadnej Európy; keďže sociálno-ekonomické podmienky v regióne úzko súvisia s jeho dynamikou úniku a prílevu mozgov; keďže vysielajúce regióny a prijímajúce regióny budú musieť spolupracovať pri riešení výziev, ktorým čelia, a využívať integrované prístupy na vypracovanie dlhodobých politík zameraných na maximalizáciu kvality života obyvateľstva;

| K. | keďže inovácie a investície do ľudského kapitálu sú pre členské štáty a ich regióny hlavnými hybnými silami sociálno-ekonomického rastu a zvyšovania zamestnanosti zo strednodobého až dlhodobého hľadiska; |
| --- | --- |

K.

keďže inovácie a investície do ľudského kapitálu sú pre členské štáty a ich regióny hlavnými hybnými silami sociálno-ekonomického rastu a zvyšovania zamestnanosti zo strednodobého až dlhodobého hľadiska;

Súčasné charakteristiky a výzvy súvisiace s demografickými zmenami v EÚ

Všeobecné úvahy

| 1. | zdôrazňuje, že „štyri slobody“ sú základným kameňom konkurencieschopnosti a hodnôt EÚ; poznamenáva však, že väčšia pozornosť by sa mala venovať ich vplyvu na demografické trendy a súvisiacim dôsledkom na rovnováhu medzi členskými štátmi a v rámci nich, ako aj na ich hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť; zdôrazňuje, že EÚ čelí veľkej demografickej výzve, ktorá sa napriek rôznym vplyvom v jednotlivých regiónoch musí uznať a riešiť holistickým spôsobom, aby sa napravila negatívna prirodzená demografická rovnováha v posledných rokoch; keďže zvrátenie súčasných negatívnych demografických trendov na európskych územiach opatreniami, ktoré riešia ich príčinu a nie iba ich dôsledky, by malo byť prioritou Európskej únie spolu s dvojitým cieľom zrýchlenia klimatickej a digitálnej transformácie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v tejto súvislosti si všíma výrazné demografické rozdiely spojené s rôznymi hospodárskymi príležitosťami, poskytovaním služieb, dostupnosťou, dopravou a digitálnou prepojenosťou, na úrovni Únie aj členských štátov, medzi centrom, metropolitnými regiónmi a okrajovými oblasťami; v kontexte toho opakuje, že transeurópska dopravná sieť (TEN-T) môže byť účinná len vtedy, ak účinne fungujú miestne dopravné infraštruktúry; zdôrazňuje, že tieto rozdiely sú viditeľné najmä vo vidieckych oblastiach alebo v tých oblastiach, ktoré čelia prírodným alebo osobitným obmedzeniam, ako sú riedko osídlené a horské regióny, ako aj medzi pevninou a ostrovmi a najvzdialenejšími regiónmi; pripomína, že dostupnosť väčšiny ostrovov a najvzdialenejších regiónov sa vyznačuje zriedkavou a často nákladnou dopravou; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poznamenáva, že HDP na obyvateľa, úroveň príjmov, miera zamestnanosti, miera plodnosti, sociálno-ekonomické faktory, rozdiely medzi vidiekom a mestom a starnutie obyvateľstva patria medzi najdôležitejšie faktory s priamym vplyvom na demografiu; konštatuje, že najmä v dôsledku súčasnej dynamiky zamestnanosti vznikajú demografické toky v rámci regiónov EÚ, ktoré vedú k sociálno-územným rozdielom a problémom, ktoré bude musieť riešiť politika súdržnosti po roku 2020; zdôrazňuje, že modely vnútornej migrácie z východných, južných a centrálnych regiónov do severných a severozápadných regiónov zahŕňajú najmä mladých, vzdelaných a kvalifikovaných pracovníkov; konštatuje, že migrácia občanov krajín mimo EÚ umožnila EÚ v posledných rokoch zabrániť úbytku obyvateľov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje na to, že Európa zjavne čelí starnutiu obyvateľstva a poklesu miery pôrodnosti, čo má vplyv na index ekonomického zaťaženia a negatívny dosah na rast pracovnej sily, ktorý za minulým desaťročím výrazne zaostáva; varuje pred viditeľným poklesom pracovnej sily v regiónoch východnej, južnej a strednej Európy; zdôrazňuje, že starnutie obyvateľstva takisto ovplyvňuje plánovanie bývania a dopravy, potreby infraštruktúry a služieb, ako aj fiškálnu udržateľnosť a udržateľnosť sociálneho zabezpečenia; konštatuje, že sú potrebné politiky aktívneho starnutia s cieľom znížiť negatívny rozmer demografických zmien, najmä vo vidieckych a odľahlých oblastiach, a zabezpečiť primeranú úroveň kvality života všetkých obyvateľov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na pretrvávajúcu zdravotnú krízu spôsobenú pandémiou ochorenia COVID-19 a na možné strednodobé a dlhodobé sociálno-hospodárske dôsledky pre dynamiku trhu práce; ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že pandémia ochorenia COVID-19 mala negatívny vplyv na strednú dĺžku života v Európe; zdôrazňuje, že opatrenia izolácie v domácom prostredí a obmedzenia kontaktu medzi ľuďmi majú napriek ich pozitívnemu účinku na zníženie miery nákazy zjavný vplyv na výrobu, dopyt a obchod, pričom dochádza k znižovaniu hospodárskej činnosti, čo vedie k zvyšovaniu miery nezamestnanosti, prudkému poklesu príjmov podnikov a vyšším deficitom verejných financií; konštatuje, že v dôsledku toho možno predpovedať novú vlnu migrácie mladých ľudí v rámci členských štátov aj medzi nimi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že prebiehajúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhalila značné rozdiely v kvalite a prístupe k službám zdravotnej starostlivosti; v tejto súvislosti pripomína, že treba posilniť verejné služby vo vidieckych oblastiach, ako sú zdravotnícke zariadenia, aby sa riešili veľmi výrazné nerovnosti a rozdiely v strednej dĺžke života na základe miesta bydliska, spoločenského postavenia a úrovne vzdelania; pripomína, že digitálnu priepasť odhalila aj pandémia, ktorá postihla najmä starších ľudí a ľudí žijúcich v menej rozvinutých regiónoch, vidieckych a/alebo horských odľahlých oblastiach, ako aj v najvzdialenejších regiónoch; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje ďalšiu výzvu, ktorú odhalila pandémia, konkrétne potrebu zabezpečiť dôstojné pracovné a životné podmienky sezónnym pracovníkom, ktorí sú dôležití pri dopĺňaní nedostatku pracovných síl v určitých hospodárskych odvetviach, najmä v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že stanovenie rozmeru procesu vyľudňovania je samo osebe výzvou, keďže štatistické záznamy neposkytujú presné údaje a údaje o osobách, ktoré opúšťajú určité oblasti, sú k dispozícii až po mnohoročných oneskoreniach; okrem toho poznamenáva, že demografické prognózy Eurostatu na nasledujúce desaťročie naznačujú, že vidiecke aj mestské regióny môžu čeliť úbytku obyvateľov; v tejto súvislosti poukazuje na to, že je dôležité správne vyhodnotiť rozmer demografických výziev a primerane ich riešiť, a to aj s cieľom bojovať proti radikalizácii a hnutiam, ktoré sú proti európskemu integračnému procesu, a posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť; odporúča preskúmať možnosť použitia ďalších ukazovateľov okrem HDP a hustoty obyvateľstva na klasifikáciu území so závažnými a trvalými znevýhodneniami; okrem toho zdôrazňuje význam aktualizovaných štatistických demografických údajov rozčlenených aspoň na úrovni NUTS 3 na lepšie monitorovanie vplyvu demografických trendov na územia a na umožnenie účinnejších a cielenejších opatrení na ich riešenie; žiada členské štáty, aby investovali do modernizácie kapacít na zhromažďovanie údajov na účely demografického vývoja na rôznych úrovniach NUTS; |
| --- | --- |

8.

Miestny a regionálny rozmer

Vysielajúce regióny

| 9. | konštatuje, že vo všeobecnosti vidiecke, postindustriálne oblasti a mestá, ktoré sú nedostatočne rozvinuté v porovnaní hlavnými metropolitnými oblasťami, ako aj vzdialené územia vrátane ostrovov a najvzdialenejších regiónov čelia mnohým špecifickým situáciám: výrazný pokles počtu obyvateľov aj v dôsledku miery pôrodnosti, nižšia úroveň príjmov, ako je priemerná vnútroštátna úroveň alebo priemerná úroveň v EÚ, a ťažkosti s územnou integráciou s ostatnými regiónmi, v dôsledku čoho sú zraniteľnejšie voči riziku vyľudňovania; zdôrazňuje, že táto situácia vedie aj k ťažkostiam v prístupe k verejným službám, ako je bývanie, vzdelávanie, zdravotná starostlivosť vrátane prístupu k životne dôležitým liekom; poukazuje na to, že vo vidieckych regiónoch v súčasnosti žije 28 % obyvateľov Európy, podľa predpovedí však tento podiel v budúcnosti výrazne klesne; zdôrazňuje, že iniciatívy EÚ zamerané na vidiecke oblasti, ako je politika súdržnosti a poľnohospodárska politika, by sa mali ďalej posilňovať presadzovaním lepšej koordinácie politických iniciatív na posilnenie zamestnanosti mladých ľudí, podnikania, digitalizácie a podpory mladých a nových poľnohospodárov; víta v tejto súvislosti zámer Komisie urýchliť zavádzanie vysokokapacitnej širokopásmovej infraštruktúry na riedko osídlených a vidieckych územiach a považuje to za príležitosť na zlepšenie kvality života a na podporu príležitostí na vzdelávanie, tvorby pracovných miest, inovácie, zlepšenia dostupnosti zdravotníckych služieb a iných verejných služieb, prispôsobenia sa technologickým zmenám a rozvoja kultúrnych priestorov a voľnočasových aktivít; zdôrazňuje, že ženy vo vidieckych oblastiach zohrávajú podstatnú úlohu pri rozvoji týchto komunít a že väčšie uznávanie práce a práv žien na trhu práce na vidieku by výrazne znížilo riziko vyľudňovania; nabáda Komisiu a členské štáty, aby vytvorili osobitné stratégie, ktorými sa podporí posilnenie postavenia žien vo vidieckych oblastiach; nabáda na zhromažďovanie údajov rozčlenených podľa pohlavia s cieľom identifikovať a riešiť všetky súčasné rodové nerovnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | upriamuje pozornosť na niektoré faktory ovplyvňujúce demografické zmeny, ktoré nútia obyvateľov uvedených oblastí opúšťať tieto oblasti a ostatných odrádzajú od toho, aby sa do nich presťahovali: nedostatočná infraštruktúra vrátane chýbajúceho rýchleho širokopásmového internetu a chýbajúcich dopravných sietí, vysoká miera nezamestnanosti mladých, menej pracovných príležitostí, najmä na pozíciách, ktoré si vyžadujú vysokoškolské vzdelanie, a vo všeobecnosti aj pre ženy, nedostatok verejných a súkromných služieb, sťažený prístup k zdravotnej starostlivosti, menšia ponuka vzdelávania a verejnoprospešných a sociálnych služieb, v dôsledku čoho je náročnejšie prispôsobiť sa technologickej zmene, a nedostatok kultúrnych zariadení a voľnočasových aktivít; okrem toho pripomína vplyv zmeny klímy a prírodných rizík, ktoré s ňou súvisia, na vyľudňovanie, ako sú intenzívne vlny horúčav vedúce k dezertifikácii niektorých južných oblastí; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že táto nedostatočná diverzifikácia v regionálnej hospodárskej štruktúre určitých regiónov prináša riziko vzniku negatívneho „zaradenia“, a to aj medzi ich obyvateľmi, ktorí môžu prejavovať nespokojnosť s kvalitou života a so zariadeniami a službami, ktoré majú k dispozícii; v tejto súvislosti vyjadruje znepokojenie nad tzv. geografiou nespokojnosti, ktorá sa rozrastá v mnohých regiónoch EÚ, v ktorých majú ľudia pocit, že sa na nich zabudlo, a ktorá úzko súvisí s demografickými zmenami; v tejto súvislosti zdôrazňuje účinok úniku mozgov, ktorý vedie k migrácii kvalitne vyškolených a vysokokvalifikovaných ľudí z určitého regiónu alebo krajiny do inej oblasti; poukazuje najmä na to, že hromadný odchod zdravotníckeho personálu, ako sú lekári a sestry, a pedagogických zamestnancov, ktorý sa ešte viac prehĺbil výraznými škrtmi vo verejnom financovaní zdravotníctva a sociálnej starostlivosti v uplynulých rokoch, viedol k zhoršovaniu kvality zdravotnej starostlivosti a vzdelávania, v dôsledku čoho je najmä vo vzdialených vidieckych oblastiach a v najvzdialenejších regiónoch sťažený prístup sťažený prístup k vysokokvalitnej starostlivosti a vzdelávaniu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zastáva názor, že aj mestské oblasti sú vystavené vyľudňovaniu, keďže od roku 1990 zaznamenalo úbytok obyvateľov každé piate mesto v Európe; poznamenáva však, že zmenšovanie počtu obyvateľov miest nie je vždy nepretržitý lineárny proces a môže byť nárazové alebo dočasné, a to v závislosti od územného kontextu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje systém tzv. vnútornej periferizácie v tom zmysle, že regióny strednej, východnej a južnej Európy hlásia výrazne záporné hodnoty miery čistej migrácie obyvateľstva, kým regióny severnej a západnej Európy hlásia výrazne kladné hodnoty, keďže prijímajú vysoké počty ekonomických migrantov; domnieva sa, že tieto rozdiely sa prehlbujú aj vo vidieckych oblastiach, v ktorých sa zdroje politiky súdržnosti a SPP musia dôraznejšie zamerať na inovácie s cieľom povzbudiť mladých ľudí, aby sa začali venovať poľnohospodárstvu, ako aj na digitalizáciu, mobilitu na vidieku a rozvoj inteligentných miest, ako aj na poskytovanie pomoci rodinným poľnohospodárskym podnikom pri využívaní výhod inovácií a nových technológií; |
| --- | --- |

13.

Prijímajúce regióny

| 14. | berie na vedomie, že metropolitné oblasti v okolí veľkých miest zaznamenávajú kladné hodnoty miery migrácie s typickým pohybom obyvateľstva z vidieka do miest v dôsledku čoraz viac urbanizovanej koncentrácie v modeloch rastu zamestnanosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poznamenáva takisto, že regióny majúce veľký podiel ľudí s vysokou úrovňou vzdelania a poskytujúce viac pracovných príležitostí pre ľudí s vysokou úrovňou vzdelania sú menej vystavené procesu vyľudňovania; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že sektory vedomostnej ekonomiky prispievajú k regionálnemu rozvoju a ponúkajú vysokú úroveň sociálneho kapitálu, sietí a technológií; uznáva, že inovačné hospodárske činnosti sa typicky vyskytujú v technologicky vyspelejších regiónoch, kde sú lepšie dostupné dostatočné aglomerácie „inteligentných“ podnikov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje na druhej strane, že nadmerná koncentrácia obyvateľov v niektorých mestských oblastiach už má negatívne vedľajšie účinky, ako je preťaženie, rastúce náklady na bývanie a dopravu, znečistenie, nedostatočná dostupnosť vody, problémy so zneškodňovaním odpadu, vysoká spotreba energie, zhoršovanie kvality života a rozrastanie miest, ako aj značné riziko chudoby a sociálneho vylúčenia a neistota v prípade určitých skupín obyvateľstva; zdôrazňuje, že tieto negatívne účinky viedli k tomu, že miestne orgány neboli schopné poskytovať služby všetkým obyvateľom mestských oblastí; varuje pred niektorými negatívnymi účinkami vysokej koncentrácie obyvateľstva v mestských oblastiach na verejné zdravie, na ktoré poukázala pandémia ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poznamenáva, že migrácia má priamy vplyv na inkluzívnosť v mestách, vyžaduje si politické reakcie a podporné opatrenia prispôsobené rôznym územným kontextom; pripomína v tejto súvislosti, že ekonomickí migranti viac prispievajú vo forme daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie, než dostávajú v rámci individuálnych dávok; zdôrazňuje potrebu posilniť politiky začleňovania a podporovať v tomto smere miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

18.

Reakcie prispôsobené na mieru: hľadanie riešení problému demografického poklesu

| 19. | zdôrazňuje význam súčasných iniciatív, ako sú európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na aktívne a zdravé starnutie, aktívny a asistovaný život a znalostné a inovačné spoločenstvá EIT pre digitálnu oblasť a zdravie; vyzýva Komisiu, aby pri riešení demografických výziev, ktorým čelia európske regióny, zohľadnila riešenia, ktoré už boli výsledkom týchto iniciatív, na prispôsobenie sa demografickému posunu; poukazuje na význam európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie ako spôsobu podpory vzdelávania a odbornej prípravy v oblastiach, ktorým hrozí vyľudnenie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že miestne, regionálne a vnútroštátne orgány, profesijné združenia a mimovládne organizácie sú nevyhnutné na identifikáciu a posúdenie osobitných investičných potrieb vo vidieckych a mestských oblastiach, pokiaľ ide o mobilitu, územnú prístupnosť a základné služby, a tým aj na uvoľnenie potenciálu príslušných oblastí vrátane hospodárskych, sociálnych a demografických trendov; domnieva sa preto, že by mali zohrávať rozhodujúcu úlohu ako aktívni účastníci pri vypracúvaní územných stratégií pochádzajúcich od miestnych komunít; zdôrazňuje, že je dôležité zahrnúť podľa možností osobitnú rozpočtovú reakciu na zvrátenie demografických trendov v príslušných programoch EÚ a vykonať posúdenia vplyvu verejných politík na demografiu; poukazuje na to, že územný prístup k nástrojom EÚ, ako sú udržateľný rozvoj miest, stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou alebo integrované územné investície (IÚI), by mohol predstavovať užitočný nástroj, ktorý možno použiť na udržanie a vytváranie pracovných miest, zlepšenie príťažlivosti regiónu a zvyšovanie dostupnosti služieb na miestnej úrovni; uznáva veľký potenciál obehového hospodárstva a biohospodárstva pri oživení týchto oblastí a požaduje špecificky prispôsobenú technickú pomoc na podporu miestnych a regionálnych samospráv pri navrhovaní a vykonávaní týchto stratégií, a to aj využitím participatívnych metód zapájajúcich miestne zainteresované strany, sociálnych partnerov a občiansku spoločnosť; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to potrebu rozvíjať európsky program rozvoja vidieka zameraný na zlepšenie prístupnosti, príťažlivosti a udržateľného rozvoja vidieckych a vzdialených oblastí, aby mal pozitívny vplyv na hladké fungovanie dodávateľského reťazca a vnútorného trhu; konštatuje, že dostupnosť a príťažlivosť týchto oblastí možno zlepšiť prístupom ku kapitálu pre podnikateľov a MSP a investíciami do inovačných ekosystémov na podporu tvorby znalostí a šírenia technológií, ako aj poskytovaním kvalitných verejných a základných služieb, digitalizácie, a to aj pre malé podniky, digitálnej inovácie a digitálnej pripojiteľnosti a vysokokvalitných dopravných služieb; domnieva sa, že miestne a regionálne samosprávy by mali čo najefektívnejšie určiť primerané poskytovanie služieb a koncepcia „posudzovania vplyvu na vidiek“ by sa mala používať na riešenie osobitných potrieb vidieckych a vzdialených oblastí so zameraním na vykonávanie politiky a zavádzanie primeraných riešení; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že dopravné siete môžu zohrávať rozhodujúcu úlohu pri riešení demografických zmien a zastavení vyľudňovania posilnením prepojenia medzi vidiekom a mestami, a to aj investíciami do verejnej dopravy a iných služieb mobility vo vidieckych oblastiach; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam zlepšenia dopravnej infraštruktúry, a to aj údržbou a revitalizáciou existujúcich dopravných spojení a poskytovaním spojení s TEN-T, ktoré sú obzvlášť dôležité vo vidieckych, okrajových, ostrovných a najvzdialenejších regiónoch, a to podporou prechodu na udržateľné a inteligentné dopravné siete a posilnením interoperability v dopravných systémoch ako súčasti stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnieva sa, že udržateľný vidiecky cestovný ruch by mohol hrať veľmi dôležitú úlohu pri riešení javu vyľudňovania, pri podpore vytvárania pracovných miest a pri zvyšovaní hospodárskej a demografickej diverzifikácie vidieckych oblastí; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uznáva, že pri prechode na klimatickú neutralitu a udržateľnú a inteligentnú mobilitu v súlade s cieľmi zelenej dohody sa musia zohľadniť potreby a výzvy vidieckych regiónov vrátane tých, ktoré súvisia so zmenou klímy; okrem toho sa domnieva, že tieto investície umožnia spravodlivý a rovnocenný prechod na digitálne hospodárstvo a digitálny online vzdelávací systém dostupný všetkým občanom vrátane najzraniteľnejších osôb; v tejto súvislosti zastáva názor, že politika súdržnosti zohráva zásadnú úlohu prostredníctvom investícií do kvalitných verejných a základných služieb; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnieva sa, že Urbánna agenda pre EÚ, v rámci ktorej sa vymedzujú hlavné priority a činnosti na zlepšenie kvality života v mestských oblastiach, by mohla prispievať k vytváraniu primeraných nástrojov na podporu rastu, integrácie, spolupráce a inovácií a riešenie sociálnych výziev; trvá takisto na tom, že treba vypracovať stratégie zamerané na posilnenie vedomostnej ekonomiky a inteligentnej špecializácie v európskych regiónoch, a to aj vytvorením vedomostných sietí a podporovaním investícií do ľudského kapitálu; zdôrazňuje úlohu miest a regiónov vo vyľudnených aj preľudnených oblastiach; opakuje, že mestám a regiónom treba priamo sprístupniť ďalšie možnosti financovania s cieľom vykonávať programy na miestnej úrovni, a vyzýva na maximálne využitie Európskej mestskej iniciatívy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že politika súdržnosti by mala prispieť k lepšiemu začleňovaniu žien do plánovania politiky regionálneho a mestského rozvoja s cieľom navrhnúť rodovo inkluzívne mestá a komunity prospešné pre všetkých; okrem toho sa domnieva, že investície v rámci ESF+ by mali podporovať zamestnateľnosť žien a osamelých rodičov, ktorí sa snažia nájsť si zamestnanie, mali by zabezpečiť financovanie cenovo dostupných zariadení starostlivosti o deti a podporovať mladé rodiny; pripomína, že potreby detí, o ktoré sa stará rodinný príslušník alebo ktoré žijú osamote, zatiaľ čo rodičia pracujú v zahraničí, by sa mali riešiť aj prostredníctvom poradenských služieb, prístupu k bývaniu, zdravotnej starostlivosti a vzdelávaniu; zdôrazňuje tiež význam právnych predpisov ústretových voči rodinám, ktoré uľahčujú uspokojivú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že investície by sa mali zameriavať aj na podporu mladých ľudí, starších ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a iných zraniteľných skupín pri ich vstupe alebo zotrvaní na trhu práce a mali by im pomôcť nájsť si kvalitné zamestnanie, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať najvyľudnenejším vidieckym a odľahlým oblastiam; domnieva sa, že by sa mala preskúmať aj špecificky prispôsobená odborná príprava s cieľom podporiť koncepciu „hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky“, ako aj prístupy zdravého a aktívneho starnutia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripomína, že potreby etnických menšín by sa mali riešiť aj v kontexte riešenia demografických výziev; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripomína potrebu stratégií zameraných na zvrátenie migrácie za prácou na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej a regionálnej úrovni; vyzýva miestne, regionálne a celoštátne orgány a orgány EÚ, aby vypracovali politiky, ktoré zvýšia príťažlivosť ich regiónov z hľadiska pracovných príležitostí, a bojovali proti úniku mozgov vo vysielajúcich regiónoch prevenciou, zmierňovaním následkov a primeranými reakciami, a to aj s využitím prostriedkov, ktoré poskytuje politika súdržnosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že vo viacerých členských štátoch už existuje niekoľko iniciatív, ako sú stimuly pre pracovníkov s vysoko špecializovanými zručnosťami zamerané na to, aby v príslušných regiónoch dochádzalo k prílevu namiesto úniku mozgov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že zdravotná kríza spôsobená ochorením COVID-19 zasiahla všetky členské štáty a regióny v rôznej miere a pravdepodobne bude viesť k novým trendom v demografických tokoch; v tejto súvislosti pripomína, že dodatočné zdroje pre EFRR a ESF poskytnuté prostredníctvom Pomoci pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (REACT-EU), aby sa zabezpečila riadna a rozsiahla obnova hospodárstva EÚ po kríze, by mohli výrazne pomôcť udržať zamestnanosť a vytvoriť nové pracovné miesta v oblastiach, ktorým hrozí vyľudňovanie, a to aj podporou pre MSP a samostatne zárobkovo činné osoby; víta zavedenie pružných foriem organizácie práce vrátane práce na diaľku alebo skráteného pracovného času a zdôrazňuje, že táto podpora sa musí poskytovať nediskriminačným spôsobom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v tejto súvislosti pripomína, že pandémia zdôraznila význam digitalizácie v celom hospodárstve pri zmierňovaní následkov obmedzenia sociálnych kontaktov a slobody pohybu, ako aj pri uľahčovaní monitorovania zdravia alebo telekonzultácie a pri poskytovaní služieb zdravotnej starostlivosti v riedko osídlených oblastiach alebo oblastiach, ktoré čelia prírodným alebo demografickým výzvam; domnieva sa, že príležitosti, ktoré to ponúka, by sa mali využiť na vytváranie nových pracovných miest v oblastiach so starnúcim obyvateľstvom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na zvýšené rozšírenie práce na diaľku počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a domnieva sa, že sa to môže ukázať ako užitočný nástroj na zvrátenie trendov vyľudňovania vo vidieckych oblastiach, ktorý mladým ľuďom so vzdelaním umožňuje zostať v oblastiach, z ktorých by inak odchádzali; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili, ako by telepráca mohla ovplyvniť budúcu mobilitu vnútri EÚ a vnímanú príťažlivosť rôznych regiónov; |
| --- | --- |

32.

Politické odporúčania

| 33. | vyzýva Komisiu, aby navrhla stratégiu v oblasti demografických zmien založenú na týchto hlavných prvkoch: dôstojné pracovné podmienky, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, územný aspekt politík na podporu hospodárskej činnosti a zamestnanosti, primerané poskytovanie sociálnych služieb vo verejnom záujme na všetkých územiach, účinná miestna verejná doprava, primeraná starostlivosť o závislé osoby a dlhodobá starostlivosť a kvalitné pracovné podmienky s osobitným dôrazom na nové formy práce a ich sociálny vplyv; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nalieha na členské štáty a regionálne orgány, aby uplatňovali integrovaný prístup k riešeniu demografických výziev prostredníctvom nástrojov politiky súdržnosti, a nabáda na podporu inteligentných obcí a iných systémov stimulov s cieľom udržať obyvateľstvo a prilákať mladých ľudí do vidieckych a polomestských oblastí; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripomína, že v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa poskytne rozsiahla finančná podpora na zvýšenie odolnosti a zlepšenie pripravenosti hospodárstiev členských štátov na budúcnosť, a trvá na tom, že členské štáty by mali vzhľadom na svoje osobitné okolnosti navrhnúť opatrenia na riešenie demografických zmien, najmä v najzraniteľnejších oblastiach, vo svojich národných plánoch obnovy a odolnosti; domnieva sa, že príprava týchto plánov si vyžaduje aktívne zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, keďže to má osobitný význam pri posudzovaní týchto plánov a pri budúcom riadení týchto plánov členskými štátmi; domnieva sa, že by sa mali rozvíjať synergie medzi politikou súdržnosti a programami EÚ novej generácie, aby sa zabezpečil komplexnejší prístup k demografickým výzvam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje význam Fondu pre spravodlivú spoluprácu (ďalej len „FST“) a jeho vykonávacieho mechanizmu, ktorých cieľom je podpora komunít postihnutých energetickou transformáciou, ako aj prispievanie k vytváraniu nových príležitostí pre vidiecke a postindustriálne oblasti a k znižovaniu rizika vyľudňovania; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa mali podporovať miestne a regionálne iniciatívy spolupráce; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že demografická zmena je pre EÚ základnou výzvou a jej riešenie by malo byť prioritou pri navrhovaní a vykonávaní programov; v tejto súvislosti pripomína, že jedným z hlavných cieľov stanovených v nariadení o EFRR a Kohéznom fonde na nasledujúci viacročný finančný rámec (2021 – 2027) je podpora mestských a vidieckych oblastí so zemepisným alebo demografickým znevýhodnením, pričom členské štáty musia vyčleniť finančnú podporu EÚ na projekty, ktoré podporujú environmentálne udržateľný a sociálne inkluzívny hospodársky rozvoj v príslušných regiónoch; v tejto súvislosti pripomína, že osobitná podpora by sa mala poskytnúť oblastiam úrovne NUTS 3 alebo klastrom miestnych správnych jednotiek s hustotou obyvateľstva menej ako 12,5 obyvateľa na km štvorcový alebo s priemerným ročným poklesom počtu obyvateľstva o viac ako 1 % v rokoch 2007 až 2017, na ktoré by sa mali vzťahovať osobitné regionálne a vnútroštátne politiky s cieľom zabezpečiť lepšiu fyzickú prepojenosť a prepojenosť IKT, zlepšiť kvalitu sociálnych služieb a prístup k nim, podporovať podnikanie a vytváranie kvalitných pracovných príležitostí prostredníctvom nástrojov súdržnosti; víta nový článok nariadenia o EFRR a Kohéznom fonde, v ktorom sa požaduje, aby národné plány podporovali regionálne a miestne oblasti, ktoré čelia neustálemu demografickému poklesu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva členské štáty, aby vo väčšom rozsahu mobilizovali zdroje ESF a FST a kombinovali ich s vnútroštátnymi a miestnymi investíciami s cieľom riešiť sociálne vylúčenie, energetickú chudobu a materiálnu depriváciu, účinne bojovať proti digitálnej priepasti a digitálnemu vylúčeniu, najmä vo vidieckych oblastiach a medzi mladými ľuďmi, staršími ľuďmi a osobami so zdravotným postihnutím, a zabezpečiť prístup k digitálnym nástrojom a programom a k cenovo dostupným komunikačným infraštruktúram; požaduje preto prístupné a cenovo dostupné príležitosti na získanie digitálnych zručností spôsobom, ktorý bude prispôsobený potrebám starších osôb; poukazuje na to, že tieto iniciatívy majú väčšiu šancu na úspech, ak sú prepojené s príležitosťami na medzigeneračnú výmenu; v tomto zmysle sa domnieva, že by sa mohol ďalej skúmať a podporovať potenciál digitalizácie, robotizácie a umelej inteligencie, pričom treba zabezpečiť vysoké etické normy a zaručiť začlenenie, s cieľom zlepšiť autonómiu a životné podmienky a zdravie starších ľudí; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opakuje, že sú potrebné ďalšie miestne a integrované prístupy k politike súdržnosti, národné strategické plány v oblasti spoločnej poľnohospodárskej politiky a národné strategické plány obnovy, aby sa umožnilo jednoduchšie, ale zároveň správne riadenie finančných zdrojov a maximalizácia synergií medzi rôznymi fondmi EÚ a integrovanými nástrojmi; zdôrazňuje potrebu posilniť administratívne kapacity s cieľom znížiť byrokraciu a zabezpečiť jednotné právne predpisy počas celého procesu vykonávania projektu a cielenú technickú pomoc vo všetkých fázach; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva členské štáty, aby pri programovaní a vykonávaní politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 v plnej miere zohľadňovali zásadu partnerstva a aby vo svojich dohodách o partnerstve zohľadňovali osobitné potreby regiónov s demografickými obmedzeniami; zdôrazňuje význam uprednostňovania regionálnych a subregionálnych potrieb vrátane demografických a migračných aspektov a územných výziev (urbanistických a vidieckych); domnieva sa, že tieto stratégie by mali sprevádzať posúdenia územného a demografického vplyvu, ktoré sa vykonávajú súbežne s hospodárskymi, environmentálnymi a sociálnymi posúdeniami; vyzýva Komisiu, aby monitorovala a prípadne zabezpečila úplné vykonávanie kódexu správania pre partnerstvo, čo môže prispieť k zvýšeniu miery využívania politiky súdržnosti súbežne so zvýšenou kvalitou projektov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva členské štáty, aby zohľadnili rôzne demografické výzvy pri navrhovaní svojich národných plánov podpory obnovy a odolnosti, svojich vnútroštátnych rozvojových politík, dlhodobých stratégií udržateľného rozvoja a špecificky prispôsobených programov politiky súdržnosti, ktoré sú v súlade s cieľmi európskeho semestra, s cieľom zabezpečiť náležité financovanie zamerané na riešenie vyľudňovania a zvrátenie negatívnych trendov a zvýšenie príťažlivosti územia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva miestne, regionálne a celoštátne orgány v regiónoch ohrozených vyľudňovaním, aby investície zamerali na spôsoby, ako motivovať mladé rodiny k tomu, aby sa usadzovali v týchto regiónoch, ako aj na všeobecnú dostupnosť kvalitných služieb a infraštruktúry za účasti MSP a podnikov poskytujúcich služby, a aby sa sústredili na tvorbu pracovných miest, najmä pre mladých ľudí, na rekvalifikáciu pracovníkov, vytváranie podnikateľských podmienok a podporu MSP; vyzýva členské štáty, aby posilnili svoju podporu v tomto smere; domnieva sa, že prioritou musia byť investície do všetkých úrovní vzdelávania vrátane vzdelávania v ranom detstve, cenovo dostupných, prístupných a spravodlivých služieb mobility, zariadení starostlivosti o deti na podporu účasti žien na trhu práce, ako aj do celoživotného vzdelávania, a to najmä vo vidieckych oblastiach a najvzdialenejších regiónoch; domnieva sa, že je mimoriadne dôležité vytvoriť správne podmienky pre mladých ľudí, aby zostali v týchto regiónoch, a bojovať proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky tým, že sa im ponúknu atraktívne možnosti vzdelávania, odbornej prípravy, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie na miestnej a regionálnej úrovni vrátane digitálnych zručností, a to vzdelávaním v triedach alebo diaľkovým vzdelávaním s cieľom nabádať ich, aby pokračovali v štúdiu v týchto regiónoch; domnieva sa, že regióny budú v tomto úsilí potrebovať sústredenú podporu Únie a členských štátov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | požaduje väčšiu podporu regiónom, ktoré zažívajú prudký demografický rast, ako sú Mayotte alebo Francúzska Guyana, a to využitím primeraných finančných zdrojov na zabezpečenie dostatočnej kontinuity základných služieb, ale aj kvality, najmä v oblasti vzdelávania, zdravotníctva a dopravy; |
| --- | --- |

43.

| 44. | považuje za vhodné zapojiť regionálne a miestne samosprávy do dlhodobej kooperatívnej správy vecí verejných a plánovania iniciatív na rôznych úrovniach; žiada Komisiu a členské štáty, aby šírili osvedčené postupy týkajúce sa využívania a prínosov tohto typu správy vecí verejných a plánovania nástrojov na podporu polycentrického rozvoja a využívali posudzovanie územného vplyvu na ďalšie navrhovanie politík EÚ a vnútroštátnych politík, ktoré majú vplyv na demografické zmeny; v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje veľký význam aktívneho a skutočného zapojenia regiónov do plánovania a riadenia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s cieľom posilniť účinnosť tohto nástroja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | domnieva sa, že inovácie a výskum môžu mať pozitívne účinky presahovania na regionálnej úrovni; nabáda tvorcov politík na regionálnej a vnútroštátnej úrovni, aby využívali nový Mechanizmus na obnovu a odolnosť a EFRR na investovanie do rozšírenia širokopásmového pripojenia s cieľom podporiť digitálnu ekonomiku založenú na vedomostiach, ako aj do poskytovania zdrojov, kvalitných verejných služieb a stimulov v snahe udržať vysokokvalifikovaných pracovníkov, aby sa rozvíjali výskumné centrá v rôznych regiónoch, a tým sa zvýšila príťažlivosť vyľudnených oblastí, najmä z pohľadu mladých talentov a podnikateľov; vyzýva na ďalší rozvoj synergií medzi európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi a programom Horizont Európa, ako aj ďalšími iniciatívami, ako sú iniciatívy, ktoré podporuje Európsky inovačný a technologický inštitút; okrem toho sa domnieva, že atraktívne fiškálne politiky zamerané na investície do podnikania prostredníctvom znížených daňových sadzieb pre rodiny a prostredníctvom daňových stimulov pre zamestnávateľov a samostatne zárobkovo činné osoby by uľahčili vytváranie pracovných miest a investičné príležitosti; okrem toho sa domnieva, že by sa mohli zvážiť opatrenia nabádajúce mladé rodiny k tomu, aby si kúpili svoj prvý domov, ako aj vyššia miera flexibility, pokiaľ ide o štátne pravidlá, s cieľom prekonať problémy spojené s vyľudňovaním; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nabáda regióny, aby využívali svoje konkurenčné výhody stanovené v stratégiách inteligentnej špecializácie; odporúča vypracovať tzv. oázové stratégie zamerané na najúspešnejšie, najviac životaschopné a rastúce odvetvia využívaním miestneho potenciálu na rozvoj regiónu; vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby investovali do iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí so zameraním na prilákanie mladých a vyškolených pracovníkov, na udržanie tých, ktorí sú v súčasnosti zamestnaní, na podporovanie podnikania a na miestne a vnútroštátne stimuly a stimuly EÚ; ďalej zdôrazňuje význam presadzovania opatrení podporujúcich solidaritu medzi generáciami, aktívne starnutie a príležitosti, ktoré ponúka tzv. strieborná ekonomika, ako hlavnej zmeny politiky vo vidieckych oblastiach, keď sa problém starnúceho obyvateľstva stáva príležitosťou na rozvoj uvedených oblastí; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje potrebu širšej územnej perspektívy v súlade s Novou Lipskou chartou: Transformačný potenciál miest využiteľný pre verejné blaho a Územnou agendou 2030 na posilnenie sietí menej významných miest a menších obcí s cieľom využiť ich významný potenciál na posilnenie územnej, hospodárskej a sociálnej súdržnosti mimo ich bezprostredných hraníc, a to prostredníctvom väčšieho prepojenia medzi mestami a vidiekom, funkčných oblastí a regionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na koordináciu politiky na úrovni EÚ, pokiaľ ide o otázky týkajúce sa oblastí funkčnej spolupráce na rôznych úrovniach, ako je cezhraničná, makroregionálna spolupráca a spolupráca medzi vidiekom a mestami, s cieľom riešiť demografické výzvy; |
| --- | --- |

48.

| 49. | trvá na tom, že investície treba zamerať na informačné a komunikačné technológie a ľudský kapitál, keďže majú potenciál zmenšiť vzdialenosti medzi používateľmi a prilákať vysokokvalifikovaných pracovníkov, aby sa predišlo digitálnej priepasti a zabezpečila sa digitálna súdržnosť; zdôrazňuje, že je dôležité financovať infraštruktúry IKT, rozvoj a zavádzanie týchto technológií v MSP a na školách vo vidieckych, ostrovných, horských a izolovaných regiónoch a regiónoch s transformujúcim sa priemyslom, a to aj financovaním z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a všeobecnejšie z fondov politiky súdržnosti; zdôrazňuje, že je dôležité usilovať sa o rovnaké a súbežné zavádzanie týchto technológií v regiónoch a členských štátoch, aby sa zmenšili rozdiely v príťažlivosti a digitálnej priepasti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uznáva, že „magnetické mestá“ primárne prispievajú k budovaniu regionálnych „pólov rastu“; zdôrazňuje však, že menej významné mestá zohrávajú rozhodujúcu úlohu v regionálnom rozvoji a v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli do praxe stratégie na harmonizovaný rozvoj týchto miest; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnieva sa, že obce by mali presadzovať iniciatívy „otvorených inovácií“ a využívať pritom vedomosti na urýchlenie procesu inovácií a na rozvíjanie prístupu založeného na spolupráci s príslušnými partnermi a zainteresovanými stranami s cieľom vytvoriť regionálne inovačné ekosystémy; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje potenciál modrého hospodárstva zvrátiť negatívny demografický trend na malých ostrovoch a v okrajových prímorských regiónoch v EÚ; zdôrazňuje, že riadne vykonávanie činností modrého hospodárstva, ak by sa dôkladne monitorovalo s cieľom zmierniť akékoľvek negatívne environmentálne externality a zvýšiť sociálno-ekonomické prínosy pre celý hodnotový reťazec vrátane malých podnikov, vnútrozemských území a miestnych občanov, by mohlo pomôcť v boji proti vyľudňovaniu v južnej Európe a prispieť k rozšíreniu príjmov z pobrežných miest do obcí na vidieku, zvýšiť sociálne začlenenie a dosiahnuť ciele zakotvené v Európskej zelenej dohode; |
| --- | --- |

52.

| 53. | odporúča v prípade potreby reformu systémov vzdelávania a odbornej prípravy v členských štátoch okrem iného rozvojom sústav vzdelávania pre povolania, ktoré sa dajú zlúčiť s prácou na diaľku, v kombinácii s politikami na zabránenie trvalému úniku mozgov z vysielajúcich regiónov; trvá na využívaní miestnych a regionálnych výhod, ako aj na rozvoji miestnych hospodárskych a sociálnych zariadení a špecificky prispôsobených riešení, a to nielen s cieľom zabrániť úniku mozgov, ale aj zvrátiť tento jav; zastáva názor, že odborné vzdelávanie a príprava vrátane mobility pracovnej sily môžu predstavovať účinný spôsob, ako si vymieňať zručnosti a odborné skúsenosti, zväčšiť súbor zručností pracovníkov a zvýšiť ich odolnosť voči rýchlej dynamike trhu práce, a tým prispievať k predchádzaniu úniku mozgov; nabáda regionálne a miestne samosprávy, aby uľahčili prístup k duálnemu vzdelávaniu s cieľom zlepšiť prechod do zamestnania po ukončení vzdelávania; okrem toho sa domnieva, že treba podporovať celoeurópske „diasporálne stratégie“ zamerané na podporu procesov návratu pre tých, ktorí odišli do atraktívnejšieho regiónu, so zameraním na študentov vysokoškolského vzdelávania v odboroch poľnohospodárstvo a vidiecka ekonomika, ktorí by mali byť motivovaní k návratu do svojho regiónu po ukončení štúdia s cieľom prispieť k ekonomickej životaschopnosti ich príslušných vysielajúcich regiónov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že iniciatíva dlhodobej vízie pre vidiecke oblasti bude zahŕňať praktické riešenia a prostriedky na podporu riešenia situácie v okrajových oblastiach a demografických zmien; domnieva sa, že z tejto dlhodobej vízie pre vidiecke oblasti by sa mala stať skutočná európska vidiecka agenda s hmatateľnými a konkrétnymi cieľmi a pri zapojení všetkých príslušných regionálnych a miestnych aktérov do jej štruktúry aj vykonávania; okrem toho sa domnieva, že by mala zahŕňať stratégiu uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti spolu s nástrojmi na posudzovanie vplyvu; vyzýva Komisiu, aby po dohode s členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi samosprávami navrhla novú dohodu o demografii v EÚ ako viacúrovňový politický prístup, ktorý by viedol k európskej stratégii pre demografické trendy; domnieva sa, že demografické otázky vrátane vyľudňovania a starnutia by mali patriť medzi otázky, ktorými sa bude zaoberať Konferencia o budúcnosti Európy; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a národným a regionálnym parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 53.

(2)  Ú. v. EÚ C 356, 4.10.2018, s. 10.

(3)  Ú. v. EÚ C 153 E, 31.5.2013, s. 9.

(4)  Ú. v. EÚ C 108, 26.3.2021, s. 566.

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 492/2011 z 5. apríla 2011 o slobode pohybu pracovníkov v rámci Únie (Ú. v. EÚ L 141, 27.5.2011, s. 1).

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77).

(7)  Ares(2020)3866098.

(8)  Ares(2020)6799640.

(9)  https://ec.europa.eu/info/files/report-impact-demographic-change-reader-friendly-version-0_sk

(10)  Zdroj: INSEE (francúzsky Národný inštitút pre štatistiku a hospodárske štúdie), OSN.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/137 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/137

---

P9_TA(2021)0249

Vplyv pravidiel EÚ na voľný pohyb pracovníkov a služieb: mobilita pracovnej sily v rámci EÚ ako nástroj na zosúladenie potrieb trhu práce a zručností

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o vplyve pravidiel EÚ na voľný pohyb pracovníkov a služieb: mobilita pracovnej sily v rámci EÚ ako nástroj na zosúladenie potrieb trhu práce a zručností (2020/2007(INI))

(2022/C 15/12)

Európsky parlament,,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na článok 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“),

| — | so zreteľom na články 45, 56, 153, 154 a 174 ZFEÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 45, 56, 153, 154 a 174 ZFEÚ,

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskou radou, Parlamentom a Komisiou v novembri 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskou radou, Parlamentom a Komisiou v novembri 2017,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD),

| — | so zreteľom na základné pracovné normy stanovené Medzinárodnou organizáciou práce (ďalej len „MOP“) a na jej dohovory a odporúčania o správe práce a pracovných inšpekciách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na základné pracovné normy stanovené Medzinárodnou organizáciou práce (ďalej len „MOP“) a na jej dohovory a odporúčania o správe práce a pracovných inšpekciách,

| — | so zreteľom na rozsiahle právne acquis Únie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, najmä na smernicu Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (1) a na jej samostatné a súvisiace smernice, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsiahle právne acquis Únie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, najmä na smernicu Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (1) a na jej samostatné a súvisiace smernice,

| — | so zreteľom na závery Rady z 8. júna 2020 o rekvalifikácii a zvyšovaní úrovne zručností ako základe pre zvyšovanie udržateľnosti a zamestnateľnosti v kontexte podpory oživenia hospodárstva a sociálnej súdržnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 8. júna 2020 o rekvalifikácii a zvyšovaní úrovne zručností ako základe pre zvyšovanie udržateľnosti a zamestnateľnosti v kontexte podpory oživenia hospodárstva a sociálnej súdržnosti,

| — | so zreteľom na politické usmernenia pre Európsku komisiu na roky 2019 – 2024 s názvom Ambicióznejšia Únia, ktoré predstavila kandidátka na predsedu Európskej komisie Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politické usmernenia pre Európsku komisiu na roky 2019 – 2024 s názvom Ambicióznejšia Únia, ktoré predstavila kandidátka na predsedu Európskej komisie Ursula von der Leyen,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1149 z 20. júna 2019, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce a ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 883/2004, (EÚ) č. 492/2011 a (EÚ) 2016/589 a ktorým sa zrušuje rozhodnutie (EÚ) 2016/344 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1149 z 20. júna 2019, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce a ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 883/2004, (EÚ) č. 492/2011 a (EÚ) 2016/589 a ktorým sa zrušuje rozhodnutie (EÚ) 2016/344 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 492/2011 z 5. apríla 2011 o slobode pohybu pracovníkov v rámci Únie (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 492/2011 z 5. apríla 2011 o slobode pohybu pracovníkov v rámci Únie (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/589 z 13. apríla 2016 o Európskej sieti služieb zamestnanosti (ďalej len „EURES“), prístupe pracovníkov k službám v oblasti mobility a o ďalšej integrácii trhov práce a o zmene nariadenia (EÚ) č. 492/2011 a (EÚ) č. 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/589 z 13. apríla 2016 o Európskej sieti služieb zamestnanosti (ďalej len „EURES“), prístupe pracovníkov k službám v oblasti mobility a o ďalšej integrácii trhov práce a o zmene nariadenia (EÚ) č. 492/2011 a (EÚ) č. 1296/2013 (4),

| — | so zreteľom na vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/170 z 2. februára 2018 o jednotných podrobných špecifikáciách na zber a analýzu údajov s cieľom monitorovať a hodnotiť fungovanie siete EURES, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/170 z 2. februára 2018 o jednotných podrobných špecifikáciách na zber a analýzu údajov s cieľom monitorovať a hodnotiť fungovanie siete EURES,

| — | so zreteľom na správu Komisie z 2. apríla 2019 o činnosti siete EURES od januára 2016 do júna 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 2. apríla 2019 o činnosti siete EURES od januára 2016 do júna 2018,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa stanovuje postup vykonávania nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa stanovuje postup vykonávania nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 z 21. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá týkajúce sa podmienok, ktoré je potrebné dodržiavať pri výkone povolania prevádzkovateľa cestnej dopravy, a ktorým sa zrušuje smernica Rady 96/26/ES (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 z 21. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá týkajúce sa podmienok, ktoré je potrebné dodržiavať pri výkone povolania prevádzkovateľa cestnej dopravy, a ktorým sa zrušuje smernica Rady 96/26/ES (7),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu nákladnej cestnej dopravy na medzinárodný trh (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu nákladnej cestnej dopravy na medzinárodný trh (8),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (9),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 3820/85 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 3820/85 (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 3577/92 zo 7. decembra 1992, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovania služieb na námornú dopravu v rámci členských štátov (námorná kabotáž) (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 3577/92 zo 7. decembra 1992, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovania služieb na námornú dopravu v rámci členských štátov (námorná kabotáž) (11),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/54/EÚ zo 16. apríla 2014 o opatreniach na uľahčenie výkonu práv udelených pracovníkom v súvislosti so slobodou pohybu pracovníkov (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/54/EÚ zo 16. apríla 2014 o opatreniach na uľahčenie výkonu práv udelených pracovníkom v súvislosti so slobodou pohybu pracovníkov (12),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (13),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/15/ES z 11. marca 2002 o organizácii pracovného času osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/15/ES z 11. marca 2002 o organizácii pracovného času osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave (14),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 1999/63/ES z 21. júna 1999, ktorá sa týka Dohody o organizácii pracovného času námorníkov, uzavretej Združením majiteľov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Odborovou federáciou pracovníkov dopravy v Európskej únii (FST) (15), v znení zmien a doplnení vykonaných smernicou Rady 2009/13/ES zo 16. februára 2009, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 1999/63/ES z 21. júna 1999, ktorá sa týka Dohody o organizácii pracovného času námorníkov, uzavretej Združením majiteľov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Odborovou federáciou pracovníkov dopravy v Európskej únii (FST) (15), v znení zmien a doplnení vykonaných smernicou Rady 2009/13/ES zo 16. februára 2009, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (16),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (17),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/957 z 28. júna 2018, ktorou sa mení smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/957 z 28. júna 2018, ktorou sa mení smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (18),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ z 15. mája 2014 o presadzovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (ďalej len „nariadenie o IMI“) (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ z 15. mája 2014 o presadzovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (ďalej len „nariadenie o IMI“) (19),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1057 z 15. júla 2020, ktorou sa stanovujú špecifické pravidlá vo vzťahu k smernici 96/71/ES a smernici 2014/67/EÚ pre vysielanie vodičov v odvetví cestnej dopravy a ktorou sa mení smernica 2006/22/ES, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa dodržiavania predpisov, a nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1057 z 15. júla 2020, ktorou sa stanovujú špecifické pravidlá vo vzťahu k smernici 96/71/ES a smernici 2014/67/EÚ pre vysielanie vodičov v odvetví cestnej dopravy a ktorou sa mení smernica 2006/22/ES, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa dodržiavania predpisov, a nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 (20),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1181 z 8. júla 2019 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1181 z 8. júla 2019 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (21),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/344 z 9. marca 2016 o zriadení európskej platformy na posilnenie spolupráce pri riešení problému nedeklarovanej práce (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/344 z 9. marca 2016 o zriadení európskej platformy na posilnenie spolupráce pri riešení problému nedeklarovanej práce (22),

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady z 22. mája 2017 týkajúce sa európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie, ktorým sa zrušuje odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady z 22. mája 2017 týkajúce sa európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie, ktorým sa zrušuje odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (23),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o európskej ochrane cezhraničných a sezónnych pracovníkov v kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o európskej ochrane cezhraničných a sezónnych pracovníkov v kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (24),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2017 o novom programe v oblasti zručností pre Európu (25), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2017 o novom programe v oblasti zručností pre Európu (25),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. januára 2014 o účinných pracovných inšpekciách ako stratégii na zlepšenie pracovných podmienok v Európe (26), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. januára 2014 o účinných pracovných inšpekciách ako stratégii na zlepšenie pracovných podmienok v Európe (26),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 15. júla 2020 s názvom Plán obnovy Európy a viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 15. júla 2020 s názvom Plán obnovy Európy a viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 5. mája 2020 k udržateľnému financovaniu celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 5. mája 2020 k udržateľnému financovaniu celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov s názvom Únik mozgov v EÚ: zvládanie tejto výzvy na všetkých úrovniach (C 141/34), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov s názvom Únik mozgov v EÚ: zvládanie tejto výzvy na všetkých úrovniach (C 141/34),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júla 2020 s názvom Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (COM(2020)0274) a na sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie (SWD(2020)0121) a (SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júla 2020 s názvom Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (COM(2020)0274) a na sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie (SWD(2020)0121) a (SWD(2020)0122),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. januára 2020 s názvom Silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. januára 2020 s názvom Silná sociálna Európa pre spravodlivé transformácie (COM(2020)0014),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. decembra 2019 s názvom Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020 (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. decembra 2019 s názvom Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020 (COM(2019)0650),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu (COM(2016)0381),

| — | so zreteľom na návrh spoločnej správy Komisie a Rady o zamestnanosti zo 17. decembra 2019, ktorá je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh spoločnej správy Komisie a Rady o zamestnanosti zo 17. decembra 2019, ktorá je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 25. septembra 2019 o uplatňovaní a vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ z 15. mája 2014 o presadzovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (ďalej len „nariadenie o IMI“) (COM(2019)0426), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 25. septembra 2019 o uplatňovaní a vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/67/EÚ z 15. mája 2014 o presadzovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (ďalej len „nariadenie o IMI“) (COM(2019)0426),

| — | so zreteľom na výročnú správu Komisie za rok 2019 o mobilite pracovnej sily v rámci EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Komisie za rok 2019 o mobilite pracovnej sily v rámci EÚ,

| — | so zreteľom na správu strediska Cedefop s názvom Predpovede o zručnostiach, trendy a výzvy do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu strediska Cedefop s názvom Predpovede o zručnostiach, trendy a výzvy do roku 2030,

| — | so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Posted workers in the European Union (Vyslaní pracovníci v Európskej únii) (2010) (27) a na národné správy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu nadácie Eurofound s názvom Posted workers in the European Union (Vyslaní pracovníci v Európskej únii) (2010) (27) a na národné správy,

| — | so zreteľom na jarnú hospodársku prognózu Komisie zo 6. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na jarnú hospodársku prognózu Komisie zo 6. mája 2020,

| — | so zreteľom na usmernenia Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) z 24. apríla 2020 s názvom COVID-19: návrat na pracovisko – prispôsobenie pracovísk a ochrana pracovníkov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) z 24. apríla 2020 s názvom COVID-19: návrat na pracovisko – prispôsobenie pracovísk a ochrana pracovníkov,

| — | so zreteľom na štúdiu Európskeho parlamentu z roku 2015 s názvom Sociálne a pracovné práva EÚ a právo EÚ v oblasti vnútorného trhu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Európskeho parlamentu z roku 2015 s názvom Sociálne a pracovné práva EÚ a právo EÚ v oblasti vnútorného trhu,

| — | so zreteľom na usmernenia Komisie zo 17. júla 2020 o sezónnych pracovníkoch v EÚ v súvislosti s výskytom ochorenia COVID-19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia Komisie zo 17. júla 2020 o sezónnych pracovníkoch v EÚ v súvislosti s výskytom ochorenia COVID-19,

| — | so zreteľom na závery Rady z 9. októbra 2020 o zlepšovaní pracovných a životných podmienok sezónnych a iných mobilných pracovníkov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 9. októbra 2020 o zlepšovaní pracovných a životných podmienok sezónnych a iných mobilných pracovníkov,

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady z 13. októbra 2020 o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady z 13. októbra 2020 o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19,

| — | so zreteľom na štúdiu Komisie z roku 2015 s názvom Study on wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors (Štúdia o systémoch stanovovania mzdy a o minimálnych mzdách vzťahujúcich sa na vyslaných pracovníkov v súlade so smernicou 96/71/ES vo vybranom počte členských štátov a odvetví), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Komisie z roku 2015 s názvom Study on wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors (Štúdia o systémoch stanovovania mzdy a o minimálnych mzdách vzťahujúcich sa na vyslaných pracovníkov v súlade so smernicou 96/71/ES vo vybranom počte členských štátov a odvetví),

| — | so zreteľom na usmernenia Komisie z 30. marca 2020 týkajúce sa uplatňovania voľného pohybu pracovníkov počas pandémie ochorenia COVID-19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia Komisie z 30. marca 2020 týkajúce sa uplatňovania voľného pohybu pracovníkov počas pandémie ochorenia COVID-19,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. mája 2020 s názvom Smerom k fázovému a koordinovanému prístupu k obnoveniu slobody pohybu a rušeniu kontrol na vnútorných hraniciach – COVID-19 (2020/C 169/03), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. mája 2020 s názvom Smerom k fázovému a koordinovanému prístupu k obnoveniu slobody pohybu a rušeniu kontrol na vnútorných hraniciach – COVID-19 (2020/C 169/03),

| — | so zreteľom na štúdiu nadácie Eurofound z roku 2015 s názvom Sociálny rozmer mobility v rámci EÚ: Vplyv na verejné služby, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu nadácie Eurofound z roku 2015 s názvom Sociálny rozmer mobility v rámci EÚ: Vplyv na verejné služby,

| — | zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0066/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0066/2021),

| A. | keďže nediskriminácia je základnou zásadou zakotvenou v zmluvách; keďže voľný pohyb pracovníkov je základnou zásadou Únie; keďže zásada rovnakého zaobchádzania, zakotvená v článku 45 ods. 2 ZFEÚ znamená, že voľný pohyb osôb musí zahŕňať zrušenie akejkoľvek diskriminácie pracovníkov členských štátov na základe štátnej príslušnosti, pokiaľ ide o zamestnanie, odmenu za prácu a ostatné pracovné podmienky; |
| --- | --- |

A.

keďže nediskriminácia je základnou zásadou zakotvenou v zmluvách; keďže voľný pohyb pracovníkov je základnou zásadou Únie; keďže zásada rovnakého zaobchádzania, zakotvená v článku 45 ods. 2 ZFEÚ znamená, že voľný pohyb osôb musí zahŕňať zrušenie akejkoľvek diskriminácie pracovníkov členských štátov na základe štátnej príslušnosti, pokiaľ ide o zamestnanie, odmenu za prácu a ostatné pracovné podmienky;

| B. | keďže v článku 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ sa stanovuje, že Únia podporuje sociálnu spravodlivosť a ochranu; keďže v článku 9 ZFEÚ sa ustanovuje, že pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností musí Únia prihliadať na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia; |
| --- | --- |

B.

keďže v článku 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ sa stanovuje, že Únia podporuje sociálnu spravodlivosť a ochranu; keďže v článku 9 ZFEÚ sa ustanovuje, že pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností musí Únia prihliadať na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia;

| C. | keďže voľný pohyb pracovníkov, sloboda usadiť sa a sloboda poskytovať služby patria k základným princípom vnútorného trhu; |
| --- | --- |

C.

keďže voľný pohyb pracovníkov, sloboda usadiť sa a sloboda poskytovať služby patria k základným princípom vnútorného trhu;

| D. | keďže voľný pohyb pracovníkov a služieb by mal byť v súlade so zásadami zakotvenými v Európskom pilieri sociálnych práv; keďže záväzok Únie týkajúci sa Agendy 2030 OSN a cieľov trvalo udržateľného rozvoja, Európskej zelenej dohody a stratégie rodovej rovnosti vrátane ochrany a podpory spravodlivých miezd, rodovej rovnosti a dôstojných pracovných podmienok a podmienok zamestnávania sa musí začleniť do všetkých politík vnútorného trhu, čím sa náležite zohľadnia sociálne a environmentálne aspekty; |
| --- | --- |

D.

keďže voľný pohyb pracovníkov a služieb by mal byť v súlade so zásadami zakotvenými v Európskom pilieri sociálnych práv; keďže záväzok Únie týkajúci sa Agendy 2030 OSN a cieľov trvalo udržateľného rozvoja, Európskej zelenej dohody a stratégie rodovej rovnosti vrátane ochrany a podpory spravodlivých miezd, rodovej rovnosti a dôstojných pracovných podmienok a podmienok zamestnávania sa musí začleniť do všetkých politík vnútorného trhu, čím sa náležite zohľadnia sociálne a environmentálne aspekty;

| E. | keďže voľný pohyb pracovníkov vrátane sezónnych pracovníkov je pre európsku integráciu nevyhnutný; keďže môže byť vzájomne prospešný pre vysielajúce aj prijímajúce členské štáty a podporuje ciele hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; keďže Únia a členské štáty musia v plnej miere využívať potenciál mobility v rámci EÚ a zároveň účinne presadzovať dodržiavanie platných pravidiel týkajúcich sa mobility pracovnej sily; |
| --- | --- |

E.

keďže voľný pohyb pracovníkov vrátane sezónnych pracovníkov je pre európsku integráciu nevyhnutný; keďže môže byť vzájomne prospešný pre vysielajúce aj prijímajúce členské štáty a podporuje ciele hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; keďže Únia a členské štáty musia v plnej miere využívať potenciál mobility v rámci EÚ a zároveň účinne presadzovať dodržiavanie platných pravidiel týkajúcich sa mobility pracovnej sily;

| F. | keďže voľný pohyb pracovníkov a služieb prispieva k hospodárskemu rastu a súdržnosti v Únii a vytvára pracovné príležitosti; keďže jednotný trh môže byť trvalý a zvyšovať prosperitu len v prípade, ak sa opiera o pravidlá, najmä v oblasti voľného pohybu pracovníkov a služieb, ktoré sú spravodlivé, spoločné a založené predovšetkým na zásade rovnakého zaobchádzania; |
| --- | --- |

F.

keďže voľný pohyb pracovníkov a služieb prispieva k hospodárskemu rastu a súdržnosti v Únii a vytvára pracovné príležitosti; keďže jednotný trh môže byť trvalý a zvyšovať prosperitu len v prípade, ak sa opiera o pravidlá, najmä v oblasti voľného pohybu pracovníkov a služieb, ktoré sú spravodlivé, spoločné a založené predovšetkým na zásade rovnakého zaobchádzania;

| G. | keďže Únia by mala naďalej zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore výmeny osvedčených postupov na všetkých úrovniach verejnej správy a pri vypracúvaní usmernení a odporúčaní v spolupráci so sociálnymi partnermi týkajúcich sa zabezpečenia dôstojných pracovných a zamestnaneckých podmienok pre všetkých vrátane zraniteľných skupín pracovníkov; |
| --- | --- |

G.

keďže Únia by mala naďalej zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore výmeny osvedčených postupov na všetkých úrovniach verejnej správy a pri vypracúvaní usmernení a odporúčaní v spolupráci so sociálnymi partnermi týkajúcich sa zabezpečenia dôstojných pracovných a zamestnaneckých podmienok pre všetkých vrátane zraniteľných skupín pracovníkov;

| H. | keďže sociálne dôsledky voľného pohybu služieb môžu mať pozitívny a/alebo negatívny vplyv na domovské i hostiteľské regióny; keďže nedostatok pracovných síl a miera úniku mozgov vyvolaná súčasnou hospodárskou a sociálnou nerovnováhou medzi regiónmi Únie, najmä po finančnej kríze, dosiahli v niektorých členských štátoch kritickú úroveň, čo viedlo k ďalším problémom, ako sú demografická nerovnováha, nedostatky v poskytovaní starostlivosti a chýbajúci zdravotnícky personál a celkovo zvýšené nerovnosti medzi regiónmi; keďže tieto javy obzvlášť zasahujú vidiecke a odľahlé oblasti; keďže je potrebná udržateľná priemyselná politika a pevná politika súdržnosti, ktorá by zachovala a vytvárala kvalitné zamestnanie v sektoroch a regiónoch, ktoré prechádzajú transformáciou, s cieľom zabrániť úniku mozgov a nedobrovoľnej mobilite; |
| --- | --- |

H.

keďže sociálne dôsledky voľného pohybu služieb môžu mať pozitívny a/alebo negatívny vplyv na domovské i hostiteľské regióny; keďže nedostatok pracovných síl a miera úniku mozgov vyvolaná súčasnou hospodárskou a sociálnou nerovnováhou medzi regiónmi Únie, najmä po finančnej kríze, dosiahli v niektorých členských štátoch kritickú úroveň, čo viedlo k ďalším problémom, ako sú demografická nerovnováha, nedostatky v poskytovaní starostlivosti a chýbajúci zdravotnícky personál a celkovo zvýšené nerovnosti medzi regiónmi; keďže tieto javy obzvlášť zasahujú vidiecke a odľahlé oblasti; keďže je potrebná udržateľná priemyselná politika a pevná politika súdržnosti, ktorá by zachovala a vytvárala kvalitné zamestnanie v sektoroch a regiónoch, ktoré prechádzajú transformáciou, s cieľom zabrániť úniku mozgov a nedobrovoľnej mobilite;

| I. | keďže hospodárska súťaž v oblasti nákladov práce poškodzuje súdržnosť medzi členskými štátmi; keďže koordinovaný prístup na úrovni Únie je potrebný na to, aby sa zabránilo nekalej hospodárskej súťaži v oblasti nákladov práce a aby sa zvýšila vzostupná sociálna konvergencia pre všetkých; keďže účinná regulácia a kolektívne zmluvy sú kľúčové na zabezpečenie dôstojných pracovných podmienok a podmienok zamestnávania, kvalitných služieb a spravodlivej hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

I.

keďže hospodárska súťaž v oblasti nákladov práce poškodzuje súdržnosť medzi členskými štátmi; keďže koordinovaný prístup na úrovni Únie je potrebný na to, aby sa zabránilo nekalej hospodárskej súťaži v oblasti nákladov práce a aby sa zvýšila vzostupná sociálna konvergencia pre všetkých; keďže účinná regulácia a kolektívne zmluvy sú kľúčové na zabezpečenie dôstojných pracovných podmienok a podmienok zamestnávania, kvalitných služieb a spravodlivej hospodárskej súťaže;

| J. | keďže cezhraniční pracovníci sú tvorcami bohatstva pre sociálno-ekonomické tkanivá niektorých regiónov; |
| --- | --- |

J.

keďže cezhraniční pracovníci sú tvorcami bohatstva pre sociálno-ekonomické tkanivá niektorých regiónov;

| K. | keďže na to, aby sa chránili práva mobilných pracovníkov, aby sa posilnilo dodržiavanie uplatniteľných pravidiel a aby sa podporila rovnosť podmienok a spravodlivá hospodárska súťaž medzi všetkými spoločnosťami, je kľúčové zlepšiť, zosúladiť a skoordinovať cezhraničné presadzovanie pravidiel Únie v oblasti mobility pracovnej sily a riešiť súvisiace zneužívanie vrátane nedeklarovanej práce; |
| --- | --- |

K.

keďže na to, aby sa chránili práva mobilných pracovníkov, aby sa posilnilo dodržiavanie uplatniteľných pravidiel a aby sa podporila rovnosť podmienok a spravodlivá hospodárska súťaž medzi všetkými spoločnosťami, je kľúčové zlepšiť, zosúladiť a skoordinovať cezhraničné presadzovanie pravidiel Únie v oblasti mobility pracovnej sily a riešiť súvisiace zneužívanie vrátane nedeklarovanej práce;

| L. | keďže väčšina pracovníkov v Únii je zamestnaná v mikropodnikoch, malých a stredných podnikoch (ďalej len „MMSP“); keďže mikropodniky, malé a stredné podniky a samostatne zárobkovo činné osoby sú najviac ohrozené porušovaním právnych predpisov Únie; keďže protichodné vnútroštátne právne predpisy, zbytočná administratívna záťaž a nespravodlivá hospodárska súťaž sú hlavným zdrojom ťažkostí pre MMSP, samostatne zárobkovo činné osoby a poctivé spoločnosti na vnútornom trhu; keďže iniciatívy zamerané na MMSP a začínajúce podniky by mali pomôcť podnikom dodržiavať súčasné pravidlá a nemali by viesť k zbytočnej administratívnej záťaži, dvojitým normám alebo nižším normám ochrany pracovníkov; |
| --- | --- |

L.

keďže väčšina pracovníkov v Únii je zamestnaná v mikropodnikoch, malých a stredných podnikoch (ďalej len „MMSP“); keďže mikropodniky, malé a stredné podniky a samostatne zárobkovo činné osoby sú najviac ohrozené porušovaním právnych predpisov Únie; keďže protichodné vnútroštátne právne predpisy, zbytočná administratívna záťaž a nespravodlivá hospodárska súťaž sú hlavným zdrojom ťažkostí pre MMSP, samostatne zárobkovo činné osoby a poctivé spoločnosti na vnútornom trhu; keďže iniciatívy zamerané na MMSP a začínajúce podniky by mali pomôcť podnikom dodržiavať súčasné pravidlá a nemali by viesť k zbytočnej administratívnej záťaži, dvojitým normám alebo nižším normám ochrany pracovníkov;

| M. | keďže digitalizácia poskytuje bezprecedentnú príležitosť na uľahčenie mobility a zároveň pomáha overovať prísne dodržiavanie pravidiel Únie v oblasti mobility pracovnej sily; |
| --- | --- |

M.

keďže digitalizácia poskytuje bezprecedentnú príležitosť na uľahčenie mobility a zároveň pomáha overovať prísne dodržiavanie pravidiel Únie v oblasti mobility pracovnej sily;

| N. | keďže Európsky orgán práce (ďalej len „ELA“) bol zriadený s cieľom pomôcť posilniť spravodlivosť a dôveru vo vnútorný trh, slobodu pohybu pracovníkov, vysielanie pracovníkov a veľmi mobilné služby, monitorovať súlad s pravidlami Únie v oblasti mobility pracovnej sily a koordinácie dojednaní v oblasti sociálneho zabezpečenia, ako aj posilniť výmenu najlepších postupov a spoluprácu medzi členskými štátmi a sociálnymi partnermi pri zabezpečovaní mobility pracovnej sily a riešení problému nedeklarovanej práce; keďže podpora spravodlivých miezd, ako aj dôstojných pracovných podmienok a podmienok zamestnávania zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní funkčného, spravodlivého a udržateľného jednotného trhu; |
| --- | --- |

N.

keďže Európsky orgán práce (ďalej len „ELA“) bol zriadený s cieľom pomôcť posilniť spravodlivosť a dôveru vo vnútorný trh, slobodu pohybu pracovníkov, vysielanie pracovníkov a veľmi mobilné služby, monitorovať súlad s pravidlami Únie v oblasti mobility pracovnej sily a koordinácie dojednaní v oblasti sociálneho zabezpečenia, ako aj posilniť výmenu najlepších postupov a spoluprácu medzi členskými štátmi a sociálnymi partnermi pri zabezpečovaní mobility pracovnej sily a riešení problému nedeklarovanej práce; keďže podpora spravodlivých miezd, ako aj dôstojných pracovných podmienok a podmienok zamestnávania zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní funkčného, spravodlivého a udržateľného jednotného trhu;

| O. | keďže ELA je novo zriadeným orgánom, od ktorého sa očakáva, že do roku 2024 dosiahne svoju plnú prevádzkovú kapacitu; |
| --- | --- |

O.

keďže ELA je novo zriadeným orgánom, od ktorého sa očakáva, že do roku 2024 dosiahne svoju plnú prevádzkovú kapacitu;

| P. | keďže vysielanie pracovníkov, dočasná agentúrna práca a sezónna práca sú vzhľadom na svoju povahu a právne vymedzenie dočasné; |
| --- | --- |

P.

keďže vysielanie pracovníkov, dočasná agentúrna práca a sezónna práca sú vzhľadom na svoju povahu a právne vymedzenie dočasné;

| Q. | keďže nedostatok primeranej právnej ochrany a prístupu k systémom sociálneho zabezpečenia pre pracovníkov často vyplýva z nekalých foriem neštandardného zamestnania, umelých konštrukcií, ako je nepravá samostatná zárobková činnosť, neplatené a/alebo len slabo odmeňované dojednania o práci na vyžiadanie, tzv. zmluvy s nulovým pracovným časom, zneužívanie zmlúv na dobu určitú a stáží ako náhradu za riadne pracovné zmluvy, a to aj vo verejnom sektore, a využívanie schránkových spoločností; keďže tieto otázky by sa preto mali riešiť; keďže zvýšené využívanie rôznych subdodávateľských dohôd by mohlo viesť aj k zneužívaniu, čo si vyžaduje protiopatrenia; keďže mobilita pracovnej sily v rámci EÚ priamo založená na článku 45 ZFEÚ môže prirodzene prispieť aj k naplneniu dlhodobých potrieb v oblasti pracovnej sily prostredníctvom štandardných foriem zamestnania otvorených pre občanov Únie bez diskriminácie na základe štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

Q.

keďže nedostatok primeranej právnej ochrany a prístupu k systémom sociálneho zabezpečenia pre pracovníkov často vyplýva z nekalých foriem neštandardného zamestnania, umelých konštrukcií, ako je nepravá samostatná zárobková činnosť, neplatené a/alebo len slabo odmeňované dojednania o práci na vyžiadanie, tzv. zmluvy s nulovým pracovným časom, zneužívanie zmlúv na dobu určitú a stáží ako náhradu za riadne pracovné zmluvy, a to aj vo verejnom sektore, a využívanie schránkových spoločností; keďže tieto otázky by sa preto mali riešiť; keďže zvýšené využívanie rôznych subdodávateľských dohôd by mohlo viesť aj k zneužívaniu, čo si vyžaduje protiopatrenia; keďže mobilita pracovnej sily v rámci EÚ priamo založená na článku 45 ZFEÚ môže prirodzene prispieť aj k naplneniu dlhodobých potrieb v oblasti pracovnej sily prostredníctvom štandardných foriem zamestnania otvorených pre občanov Únie bez diskriminácie na základe štátnej príslušnosti;

| R. | keďže sociálna súdržnosť je jednou z hlavných zásad Únie; keďže však v Únii pretrvávajú podstatné rozdiely v životných a pracovných podmienkach; keďže vyššie mzdy a HDP, silné sociálne zabezpečenie, ľahší prístup na trh práce a vyššia miera zamestnanosti patria medzi najrelevantnejšie stimulačné faktory mobility v rámci EÚ (28); keďže na druhej strane chudoba, sociálne vylúčenie, zlé životné a pracovné podmienky a nedostatok sociálnej pomoci sú hnacími faktormi mobility v rámci EÚ; keďže pretrvávajúci nedostatok pracovných síl v niektorých kritických odvetviach v niektorých členských štátoch možno do veľkej miery vysvetliť zlými pracovnými podmienkami a nízkymi mzdami; keďže tento nedostatok by sa mal riešiť skôr zlepšením pracovných podmienok v týchto odvetviach, najmä prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, namiesto toho, aby migrujúci a mobilní pracovníci vrátane cezhraničných a pohraničných a/alebo nelegálnych pracovníkov museli vykonávať prácu v podmienkach nízkej kvality; |
| --- | --- |

R.

keďže sociálna súdržnosť je jednou z hlavných zásad Únie; keďže však v Únii pretrvávajú podstatné rozdiely v životných a pracovných podmienkach; keďže vyššie mzdy a HDP, silné sociálne zabezpečenie, ľahší prístup na trh práce a vyššia miera zamestnanosti patria medzi najrelevantnejšie stimulačné faktory mobility v rámci EÚ (28); keďže na druhej strane chudoba, sociálne vylúčenie, zlé životné a pracovné podmienky a nedostatok sociálnej pomoci sú hnacími faktormi mobility v rámci EÚ; keďže pretrvávajúci nedostatok pracovných síl v niektorých kritických odvetviach v niektorých členských štátoch možno do veľkej miery vysvetliť zlými pracovnými podmienkami a nízkymi mzdami; keďže tento nedostatok by sa mal riešiť skôr zlepšením pracovných podmienok v týchto odvetviach, najmä prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, namiesto toho, aby migrujúci a mobilní pracovníci vrátane cezhraničných a pohraničných a/alebo nelegálnych pracovníkov museli vykonávať prácu v podmienkach nízkej kvality;

| S. | keďže rozhodnutie uplatňovať právo na slobodu pohybu by malo byť vždy dobrovoľné a nemalo by byť vynútené nedostatkom príležitostí v členskom štáte pobytu; keďže spravodlivá mobilita založená na pevných sociálnych a pracovných právach je predpokladom udržateľnej európskej integrácie, sociálnej súdržnosti a spravodlivej transformácie; |
| --- | --- |

S.

keďže rozhodnutie uplatňovať právo na slobodu pohybu by malo byť vždy dobrovoľné a nemalo by byť vynútené nedostatkom príležitostí v členskom štáte pobytu; keďže spravodlivá mobilita založená na pevných sociálnych a pracovných právach je predpokladom udržateľnej európskej integrácie, sociálnej súdržnosti a spravodlivej transformácie;

| T. | keďže nekalé praktiky, ako je sociálny a environmentálny damping, oslabujú podporu zásad vnútorného trhu a konkurencieschopnosti podnikov, najmä MMSP a samostatne zárobkovo činných osôb, a oslabujú práva európskych pracovníkov a dôveru v európsku integráciu; keďže sa preto musí posilniť monitorovanie dodržiavania platných právnych predpisov; keďže pri príprave legislatívnych návrhov by sa na úrovni Únie mala náležite zohľadniť zásada „najskôr myslieť na malých“; keďže by sa malo zabrániť protichodným ustanoveniam vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré vytvárajú prekážky MMSP; |
| --- | --- |

T.

keďže nekalé praktiky, ako je sociálny a environmentálny damping, oslabujú podporu zásad vnútorného trhu a konkurencieschopnosti podnikov, najmä MMSP a samostatne zárobkovo činných osôb, a oslabujú práva európskych pracovníkov a dôveru v európsku integráciu; keďže sa preto musí posilniť monitorovanie dodržiavania platných právnych predpisov; keďže pri príprave legislatívnych návrhov by sa na úrovni Únie mala náležite zohľadniť zásada „najskôr myslieť na malých“; keďže by sa malo zabrániť protichodným ustanoveniam vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré vytvárajú prekážky MMSP;

| U. | keďže zásada rovnakého zaobchádzania je predpokladom sociálneho trhového hospodárstva a vzostupnej sociálnej konvergencie, čo si vyžaduje dodržiavať platné právne predpisy a kolektívne zmluvy v krajine určenia, čím sa zabezpečia rovnaké podmienky pre miestnych a mobilných pracovníkov, ako aj medzi miestnymi a zahraničnými poskytovateľmi služieb; |
| --- | --- |

U.

keďže zásada rovnakého zaobchádzania je predpokladom sociálneho trhového hospodárstva a vzostupnej sociálnej konvergencie, čo si vyžaduje dodržiavať platné právne predpisy a kolektívne zmluvy v krajine určenia, čím sa zabezpečia rovnaké podmienky pre miestnych a mobilných pracovníkov, ako aj medzi miestnymi a zahraničnými poskytovateľmi služieb;

| V. | keďže viac ako 8 % mobilných pracovníkov je zamestnaných v odvetví zdravotnej starostlivosti a sociálnej práce, viac ako 7 % v odvetví dopravných služieb a viac ako 10 % v odvetví ubytovacích a stravovacích služieb; keďže mobilní a sezónni pracovníci majú často zásadný význam pre členské štáty napríklad v odvetviach, ako je zdravotná starostlivosť a starostlivosť o starších ľudí alebo osoby so zdravotným postihnutím, alebo stavebníctvo; |
| --- | --- |

V.

keďže viac ako 8 % mobilných pracovníkov je zamestnaných v odvetví zdravotnej starostlivosti a sociálnej práce, viac ako 7 % v odvetví dopravných služieb a viac ako 10 % v odvetví ubytovacích a stravovacích služieb; keďže mobilní a sezónni pracovníci majú často zásadný význam pre členské štáty napríklad v odvetviach, ako je zdravotná starostlivosť a starostlivosť o starších ľudí alebo osoby so zdravotným postihnutím, alebo stavebníctvo;

| W. | keďže najmenej 80 miliónov pracovníkov v Európe pôsobí na nevhodnom mieste, pokiaľ ide o kvalifikáciu, a viac ako päť z desiatich pracovných miest, ktoré sa ťažko obsadzujú, sa nachádza v povolaniach s vysokou kvalifikáciou (29); |
| --- | --- |

W.

keďže najmenej 80 miliónov pracovníkov v Európe pôsobí na nevhodnom mieste, pokiaľ ide o kvalifikáciu, a viac ako päť z desiatich pracovných miest, ktoré sa ťažko obsadzujú, sa nachádza v povolaniach s vysokou kvalifikáciou (29);

| X. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 opäť dokázala, že vysoko mobilní pracovníci, ktorí sa často presúvajú v rámci Únie, majú zásadný význam; keďže pandémia takisto dokázala, že sezónni, vyslaní, migrujúci a mobilní pracovníci vrátane cezhraničných a cezhraničných pracovníkov počas pandémie výrazne prispeli k prežitiu hospodárstva Únie, ako aj k medzinárodnému obchodu Únie; keďže títo pracovníci, ktorí pracovali v prvej línii, tak na seba a svoje rodiny prevzali obrovské zdravotné riziko; keďže sa ukázalo, že sezónni pracovníci majú zásadný význam pre udržanie mnohých európskych poľnohospodárskych podnikov; keďže vysoko mobilní pracovníci sú aj naďalej najzraniteľnejší a najmenej chránení; keďže počas prvej fázy pandémie ochorenia COVID-19 boli títo pracovníci najviac postihnutí nekoordinovanými opatreniami v oblasti riadenia hraníc; |
| --- | --- |

X.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 opäť dokázala, že vysoko mobilní pracovníci, ktorí sa často presúvajú v rámci Únie, majú zásadný význam; keďže pandémia takisto dokázala, že sezónni, vyslaní, migrujúci a mobilní pracovníci vrátane cezhraničných a cezhraničných pracovníkov počas pandémie výrazne prispeli k prežitiu hospodárstva Únie, ako aj k medzinárodnému obchodu Únie; keďže títo pracovníci, ktorí pracovali v prvej línii, tak na seba a svoje rodiny prevzali obrovské zdravotné riziko; keďže sa ukázalo, že sezónni pracovníci majú zásadný význam pre udržanie mnohých európskych poľnohospodárskych podnikov; keďže vysoko mobilní pracovníci sú aj naďalej najzraniteľnejší a najmenej chránení; keďže počas prvej fázy pandémie ochorenia COVID-19 boli títo pracovníci najviac postihnutí nekoordinovanými opatreniami v oblasti riadenia hraníc;

| Y. | keďže počas pandémie ochorenia COVID-19 sezónni a vyslaní pracovníci často nemali k dispozícii základnú zdravotnú starostlivosť, dôstojné ubytovanie, osobné ochranné prostriedky a primerané informácie; keďže často mali len nedostatočný alebo vôbec žiadny prístup k systémom sociálnej ochrany v hostiteľských členských štátoch vrátane nemocenských miezd a systémov krátkodobej nezamestnanosti; keďže v niektorých prípadoch boli dokonca deportovaní; keďže mobilita pracovníkov je vo veľkej miere závislá od dostupných dopravných prostriedkov a osobitne postihnutí sú pracovníci z ostrovov a najvzdialenejších regiónov Únie; keďže zatvorenie hraníc malo vplyv aj na cezhraničných a pohraničných pracovníkov tým, že sťažilo ich nástup na pracoviská a návrat späť k rodinám a obmedzilo ich prístup k sociálnym a zdravotníckym službám; keďže mobilní pracovníci v niektorých prípadoch zažili diskrimináciu a neisté pracovné a životné podmienky, čo viedlo k rozšíreniu ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

Y.

keďže počas pandémie ochorenia COVID-19 sezónni a vyslaní pracovníci často nemali k dispozícii základnú zdravotnú starostlivosť, dôstojné ubytovanie, osobné ochranné prostriedky a primerané informácie; keďže často mali len nedostatočný alebo vôbec žiadny prístup k systémom sociálnej ochrany v hostiteľských členských štátoch vrátane nemocenských miezd a systémov krátkodobej nezamestnanosti; keďže v niektorých prípadoch boli dokonca deportovaní; keďže mobilita pracovníkov je vo veľkej miere závislá od dostupných dopravných prostriedkov a osobitne postihnutí sú pracovníci z ostrovov a najvzdialenejších regiónov Únie; keďže zatvorenie hraníc malo vplyv aj na cezhraničných a pohraničných pracovníkov tým, že sťažilo ich nástup na pracoviská a návrat späť k rodinám a obmedzilo ich prístup k sociálnym a zdravotníckym službám; keďže mobilní pracovníci v niektorých prípadoch zažili diskrimináciu a neisté pracovné a životné podmienky, čo viedlo k rozšíreniu ochorenia COVID-19;

| Z. | keďže výskyt ochorenia COVID-19 odhalil a zhoršil ťažké a často žalostné pracovné a životné podmienky státisícov sezónnych pracovníkov, z ktorých prevažná väčšina sú mobilní pracovníci a viac ako jeden milión vyslaných pracovníkov v EÚ; keďže ich beztak neisté podmienky ďalej zhoršujú prípady štrukturálnej diskriminácie na trhu práce a absencie riadneho presadzovania existujúcich zákonov a iných právnych predpisov; |
| --- | --- |

Z.

keďže výskyt ochorenia COVID-19 odhalil a zhoršil ťažké a často žalostné pracovné a životné podmienky státisícov sezónnych pracovníkov, z ktorých prevažná väčšina sú mobilní pracovníci a viac ako jeden milión vyslaných pracovníkov v EÚ; keďže ich beztak neisté podmienky ďalej zhoršujú prípady štrukturálnej diskriminácie na trhu práce a absencie riadneho presadzovania existujúcich zákonov a iných právnych predpisov;

| AA. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 odhalila početné štrukturálne nedostatky v európskych a vnútroštátnych regulačných rámcoch; keďže mnohé z týchto nedostatkov nesúviseli len s pandémiou; keďže tieto nedostatky by sa mali naliehavo riešiť na úrovni Únie a členských štátov s cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a rovnaké zaobchádzanie na vnútornom trhu; keďže pandémia ochorenia COVID-19 má zásadný a trvalý vplyv na európske trhy práce; |
| --- | --- |

AA.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 odhalila početné štrukturálne nedostatky v európskych a vnútroštátnych regulačných rámcoch; keďže mnohé z týchto nedostatkov nesúviseli len s pandémiou; keďže tieto nedostatky by sa mali naliehavo riešiť na úrovni Únie a členských štátov s cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a rovnaké zaobchádzanie na vnútornom trhu; keďže pandémia ochorenia COVID-19 má zásadný a trvalý vplyv na európske trhy práce;

| AB. | keďže mobilita pracovnej sily a najmä vysielanie pracovníkov nesmie viesť k súťaži založenej na neistých pracovných podmienkach a vyhýbaniu sa povinnostiam zamestnávateľov, ani k obchádzaniu platných vnútroštátnych právnych predpisov a kolektívnych zmlúv v hostiteľských členských štátoch, keďže takéto praktiky zneužívania vedú len k napätiu medzi členskými štátmi, nespravodlivej hospodárskej súťaži medzi podnikmi a nedôvere medzi pracovníkmi; keďže tieto nepriaznivé účinky vrátane úniku mozgov a nekalej hospodárskej súťaže môžu byť spôsobené aj neexistenciou vzostupnej sociálnej konvergencie; keďže mobilita pracovnej sily by sa mala vnímať ako príležitosť, mala by uľahčovať výmenu zručností a odborných skúseností a podporovať vzostupnú sociálnu konvergenciu; keďže pravidlá mobility pracovnej sily a vysielania pracovníkov by nemali viesť k neprimeranému administratívnemu zaťaženiu; keďže pravidlá vysielania sa vzťahujú aj na štátnych príslušníkov vyslaných z jedného členského štátu do druhého, ktorí sú obzvlášť zraniteľní voči vykorisťovaniu, a preto potrebujú osobitnú pozornosť vnútroštátnych inšpektorátov práce a ELA; |
| --- | --- |

AB.

keďže mobilita pracovnej sily a najmä vysielanie pracovníkov nesmie viesť k súťaži založenej na neistých pracovných podmienkach a vyhýbaniu sa povinnostiam zamestnávateľov, ani k obchádzaniu platných vnútroštátnych právnych predpisov a kolektívnych zmlúv v hostiteľských členských štátoch, keďže takéto praktiky zneužívania vedú len k napätiu medzi členskými štátmi, nespravodlivej hospodárskej súťaži medzi podnikmi a nedôvere medzi pracovníkmi; keďže tieto nepriaznivé účinky vrátane úniku mozgov a nekalej hospodárskej súťaže môžu byť spôsobené aj neexistenciou vzostupnej sociálnej konvergencie; keďže mobilita pracovnej sily by sa mala vnímať ako príležitosť, mala by uľahčovať výmenu zručností a odborných skúseností a podporovať vzostupnú sociálnu konvergenciu; keďže pravidlá mobility pracovnej sily a vysielania pracovníkov by nemali viesť k neprimeranému administratívnemu zaťaženiu; keďže pravidlá vysielania sa vzťahujú aj na štátnych príslušníkov vyslaných z jedného členského štátu do druhého, ktorí sú obzvlášť zraniteľní voči vykorisťovaniu, a preto potrebujú osobitnú pozornosť vnútroštátnych inšpektorátov práce a ELA;

| AC. | keďže nesúlad medzi ponukou zručností a dopytom po nich, ako aj nedostatok zručností predstavujú značné problémy pre úniový trh práce a vzdelávacie systémy a systémy odbornej prípravy; keďže toto odhaľuje významnú potrebu zlepšenia systémov vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zvýšiť ich nadčasovosť a perspektívnosť, ako aj zlepšiť systém rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovníkov; keďže však stále neexistujú žiadne oficiálne štatistiky ani ukazovatele na meranie nesúladu medzi ponukou a dopytom v oblasti zručností na európskych trhoch práce; |
| --- | --- |

AC.

keďže nesúlad medzi ponukou zručností a dopytom po nich, ako aj nedostatok zručností predstavujú značné problémy pre úniový trh práce a vzdelávacie systémy a systémy odbornej prípravy; keďže toto odhaľuje významnú potrebu zlepšenia systémov vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zvýšiť ich nadčasovosť a perspektívnosť, ako aj zlepšiť systém rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovníkov; keďže však stále neexistujú žiadne oficiálne štatistiky ani ukazovatele na meranie nesúladu medzi ponukou a dopytom v oblasti zručností na európskych trhoch práce;

| AD. | keďže sa očakáva ďalšie zväčšenie polarizácie pracovných miest a očakáva sa, že viac pracovných miest bude na vyššej a nižšej úrovni spektra zručností; |
| --- | --- |

AD.

keďže sa očakáva ďalšie zväčšenie polarizácie pracovných miest a očakáva sa, že viac pracovných miest bude na vyššej a nižšej úrovni spektra zručností;

| AE. | keďže digitálna priepasť medzi mestom a vidiekom a vplyv sociálno-ekonomických faktorov na digitálnu priepasť zostávajú hlavnými výzvami, ktoré treba bezodkladne riešiť; keďže medzi pracovníkmi je obrovský nedostatok digitálnych a zelených zručností, ktorý by sa mal riešiť okrem iného prostredníctvom celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

AE.

keďže digitálna priepasť medzi mestom a vidiekom a vplyv sociálno-ekonomických faktorov na digitálnu priepasť zostávajú hlavnými výzvami, ktoré treba bezodkladne riešiť; keďže medzi pracovníkmi je obrovský nedostatok digitálnych a zelených zručností, ktorý by sa mal riešiť okrem iného prostredníctvom celoživotného vzdelávania;

| AF. | keďže investície podnikov do odbornej prípravy a vzdelávania, ako aj do pracovných podmienok a podmienok zamestnania sú dôležitým nástrojom na pritiahnutie kvalifikovaných pracovníkov; keďže vzájomné uznávanie a transparentnosť kvalifikácií zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní konvergencie povolaní, slobody poskytovať služby a spravodlivej mobility pracovníkov; |
| --- | --- |

AF.

keďže investície podnikov do odbornej prípravy a vzdelávania, ako aj do pracovných podmienok a podmienok zamestnania sú dôležitým nástrojom na pritiahnutie kvalifikovaných pracovníkov; keďže vzájomné uznávanie a transparentnosť kvalifikácií zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní konvergencie povolaní, slobody poskytovať služby a spravodlivej mobility pracovníkov;

| AG. | keďže v tejto súvislosti by sa mal zohľadniť rozvoj systému uznávania neformálnych znalostí a zručností, napr. v prípade neformálnych opatrovateľov; keďže tento vývoj je mimoriadne dôležitý vzhľadom na súčasné demografické výzvy a trendy týkajúce sa starnúcich spoločností v členských štátoch; |
| --- | --- |

AG.

keďže v tejto súvislosti by sa mal zohľadniť rozvoj systému uznávania neformálnych znalostí a zručností, napr. v prípade neformálnych opatrovateľov; keďže tento vývoj je mimoriadne dôležitý vzhľadom na súčasné demografické výzvy a trendy týkajúce sa starnúcich spoločností v členských štátoch;

| AH. | keďže účinný trojstranný dialóg a sociálny dialóg môžu úspešne dopĺňať vládne a inštitucionálne úsilie o prekonanie súčasného napätia a rozporov v EÚ; keďže zapojenie sociálnych partnerov má potenciál zlepšiť tvorbu politík, ich vykonávanie a presadzovanie a je potrebné ho ďalej posilňovať na všetkých politických úrovniach; |
| --- | --- |

AH.

keďže účinný trojstranný dialóg a sociálny dialóg môžu úspešne dopĺňať vládne a inštitucionálne úsilie o prekonanie súčasného napätia a rozporov v EÚ; keďže zapojenie sociálnych partnerov má potenciál zlepšiť tvorbu politík, ich vykonávanie a presadzovanie a je potrebné ho ďalej posilňovať na všetkých politických úrovniach;

| AI. | keďže neexistuje celoeurópske systematické zhromažďovania údajov s cieľom poskytovať primerané údaje o mobilných pracovníkoch alebo umožniť im zistiť si stav vlastného sociálneho zabezpečenia a uplatniť si jednotlivé nadobudnuté nároky; keďže prístup k informáciám o príslušných pravidlách, ako aj účinné dodržiavanie, monitorovanie a presadzovanie sú nevyhnutnými predpokladmi spravodlivej mobility a boja proti zneužívaniu systému; keďže digitálne technológie, ktoré môžu uľahčiť dohľad nad právnymi predpismi na zabezpečenie práv mobilných pracovníkov a ich presadzovanie, by sa preto mali podporovať a používať v súlade s pravidlami ochrany údajov; |
| --- | --- |

AI.

keďže neexistuje celoeurópske systematické zhromažďovania údajov s cieľom poskytovať primerané údaje o mobilných pracovníkoch alebo umožniť im zistiť si stav vlastného sociálneho zabezpečenia a uplatniť si jednotlivé nadobudnuté nároky; keďže prístup k informáciám o príslušných pravidlách, ako aj účinné dodržiavanie, monitorovanie a presadzovanie sú nevyhnutnými predpokladmi spravodlivej mobility a boja proti zneužívaniu systému; keďže digitálne technológie, ktoré môžu uľahčiť dohľad nad právnymi predpismi na zabezpečenie práv mobilných pracovníkov a ich presadzovanie, by sa preto mali podporovať a používať v súlade s pravidlami ochrany údajov;

| 1. | konštatuje, že ustanovenie o cieľovej krajine je hlavnou zásadou smernice o službách, a domnieva sa, že toto ustanovenie by sa nemalo meniť; zdôrazňuje, že voľný pohyb služieb sa musí dosiahnuť bez oslabovania práv pracovníkov a sociálnych práv; pripomína, že zásady rovnakého zaobchádzania a voľného pohybu sa nevzťahujú len na poskytovateľov služieb, ale aj na pracovníkov; domnieva sa, že voľný pohyb služieb ide ruka v ruke s voľnou a spravodlivou mobilitou pracovnej sily, ktorá tieto služby poskytuje, a že je na prospech vnútorného trhu, keď sa dodržiavajú pravidlá pracovných podmienok a ochrany zdravia a bezpečnosti mobilných pracovníkov pri práci; zdôrazňuje, že uplatňovanie zásad zakotvených v Európskom pilieri sociálnych práv ako minimálnej normy by mohlo prispieť k posilneniu práv a ochrany európskych pracovníkov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že právne predpisy Únie o voľnom pohybe služieb nesmú mať vplyv na uplatňovanie základných práv uznaných členskými štátmi a na úrovni Únie vrátane práva na štrajk alebo prijatia iného opatrenia, ktoré sú súčasťou špecifických systémov pracovnoprávnych vzťahov v členských štátoch, v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou, ani na právo vyjednávať, uzatvárať a presadzovať kolektívne zmluvy alebo kolektívne konať v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou; zdôrazňuje, že kvalitné právne predpisy a ich účinné vykonávanie sú dlhodobou investíciou; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že ochrana pracovných a životných podmienok mobilných pracovníkov na základe zásady rovnakého zaobchádzania musí zahŕňať voľný pohyb pracovníkov, ako aj slobodu poskytovať služby; vyjadruje znepokojenie nad pretrvávajúcimi nedostatkami v ochrane mobilných pracovníkov vrátane cezhraničných a pohraničných pracovníkov, ktoré pandémia ochorenia COVID-19 zvýraznila; zdôrazňuje, že pracovníci nesmú byť znevýhodňovaní v dôsledku toho, že si uplatnili svoje právo na voľný pohyb alebo z dôvodu pravidiel Únie týkajúcich sa slobodného poskytovania služieb; zdôrazňuje, že je potrebné bez zbytočného odkladu riešiť akékoľvek regulačné nedostatky na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni; ďalej zdôrazňuje, že sa musia dodržiavať uplatniteľné právne predpisy týkajúce sa prístupu k sociálnym právam a sociálnej ochrane vrátane ich prenosnosti, uznávania diplomov, kvalifikácií a zručností a prístupu k odbornej príprave, pokiaľ ide o voľný pohyb pracovníkov, ako aj voľný pohyb služieb; pripomína, že akékoľvek obmedzenia na hraniciach v rámci EÚ, hoci sa prijímajú v reakcii na závažnú krízu v oblasti verejného zdravia, by mali zohľadňovať ich vplyv na mobilných pracovníkov a mali by reagovať na ich osobitnú situáciu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je znepokojený súčasnou absenciou harmonizovaného výkladu práva EÚ členskými štátmi ako v prípade nedávno revidovanej smernice o vysielaní pracovníkov (30), čo vedie k nedostatočnej právnej zrozumiteľnosti a byrokratickej záťaži pre spoločnosti poskytujúce služby vo viac než jednom členskom štáte; vyzýva Komisiu, aby členským štátom počas celého procesu transpozície priamo pomáhala s cieľom zabezpečiť jednotný výklad európskeho práva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | v tomto smere zdôrazňuje, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť pracovníkom v najvzdialenejších regiónoch Európskej únie, ako aj nevyhnutnosť podporovať mobilitu týchto pracovníkov smerom na kontinent i opačným smerom, ako aj medzi najvzdialenejšími regiónmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v roku 2019 žije len 4,2 % občanov EÚ v produktívnom veku v inej krajine EÚ, než je krajina, ktorej sú občanmi (31); vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o zníženie prekážok mobility pracovníkov a podnikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že je nutné zaistiť voľný pohyb pracovníkov, aby sa ochránila zamestnanosť a hospodárstvo niektorých regiónov a aby sa zaručilo zachovanie niektorých činností, napríklad v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva členské štáty, aby správne a včas vykonali a monitorovali revidovanú smernicu o vysielaní pracovníkov s cieľom chrániť vyslaných pracovníkov a ich slobodu poskytovať služby počas ich vyslania vymedzením povinných ustanovení o pracovných podmienkach a ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva členské štáty, aby plne využívali možnosť uplatňovať ustanovenia o mzdách a pracovných podmienkach obsiahnuté vo všetkých kolektívnych zmluvách na vyslaných pracovníkov v EÚ a aby sa zabezpečila rovnaká odmena za rovnakú prácu na rovnakom pracovisku pre pracovníkov a rovnaké podmienky pre spoločnosti ako súčasť vykonávania revidovanej smernice o vysielaní pracovníkov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby uskutočnila hĺbkový prieskum trendov ovplyvňujúcich pracovné podmienky vyslaných štátnych príslušníkov tretích krajín; zdôrazňuje potrebu možných politických opatrení na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni na základe výsledkov tohto výskumu; je hlboko znepokojený súčasným nárastom podielu štátnych príslušníkov tretích krajín v odvetviach, ktoré sú známe neistými pracovnými podmienkami a prípadmi zneužívania; zdôrazňuje, že štátni príslušníci tretích krajín sú často zraniteľnejší voči vykorisťovaniu, a preto potrebujú ochranu; zdôrazňuje, že toto vykorisťovanie zahŕňa nezákonné praktiky ako fiktívne vysielanie, nepravú samostatnú zárobková činnosť, podvodné subdodávateľské zmluvy a náborové agentúry, schránkové spoločnosti a nedeklarovanú prácu; zdôrazňuje, že pracovníci, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín, môžu pracovať s pracovnými povoleniami v EÚ za predpokladu, že všetky záruky vnútroštátneho pracovného práva a pracovného práva Únie účinne zabezpečia ochranu a dôstojné pracovné podmienky aj pre štátnych príslušníkov tretích krajín, a že to nebude mať za následok narušenie trhu práce; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili dodržiavanie platných právnych predpisov a pravidiel týkajúcich sa podmienok zamestnávania pri zaobchádzaní so štátnymi príslušníkmi tretích krajín s cieľom odstrániť zneužívanie; vyzýva členské štáty, aby vykonávali ochranné ustanovenia uvedené v smernici 2009/52/ES a zabezpečili dostupné a účinné mechanizmy podávania sťažností, ktoré umožnia účinne žiadať o vrátenie splatných miezd a príspevkov na sociálne zabezpečenie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opätovne pripomína charakter celoeurópskych dodávateľských reťazcov v strategických priemyselných odvetviach, ktoré sú kľúčovým zdrojom zamestnanosti a činnosti mobilných pracovníkov a spoločností poskytujúcich služby a ktoré sú výrazne zasiahnuté nekoordinovanými opatreniami, ako sú rozličné pravidlá týkajúce sa testov na ochorenie COVID-19 a karantén, ktoré zaviedli členské štáty v úsilí bojovať proti pandémii; vyzýva Komisiu, aby prikladala rovnaký význam zaisteniu bezpečných podmienok pre pracovníkov ako obnove slobody pohybu a toku tovaru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že absencia harmonizovaných období karantény, požiadaviek na testovanie a pravidiel v oblasti cestovania v rámci Únie predstavujú významný výzvu pre mnohé podniky a pre mnohých mobilných pracovníkov a ich rodiny, najmä v odvetviach s vysokou mobilitou; nabáda členské štáty, aby koordinovali úsilie o rozšírenie sociálneho zabezpečenia, prístupu k systémom nemocenských dávok a dočasnej nezamestnanosti s cieľom chrániť aj pohraničných, cezhraničných a mobilných pracovníkov, a najmä tých, ktorých postihla kríza a ktorí preto trpia chudobou, nezamestnanosťou, sociálnym vylúčením a zlými životnými podmienkami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že pre každodenný život ľudí je veľmi dôležité, aby boli v celej EÚ zabezpečené nepretržité dodávky základného tovaru, ako sú potraviny, zdravotnícke pomôcky či ochranné prostriedky; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila nepretržitý voľný pohyb základných tovarov a služieb v rámci vnútorného trhu v krízovom období, akým je napríklad pandémia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uznali mobilných pracovníkov v strategických výrobných dodávateľských reťazcoch, napr. v oblasti zdravotníckeho vybavenia a iných, ako dôležitých pracovníkov alebo pracovníkov v kritickom povolaní, a aby preto preskúmali platné karanténne požiadavky, ak na základe relevantného testovania neexistuje riziko pre verejné zdravie a bezpečnosť, a to v súlade s odporúčaním Rady o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala nedostatky v ochrane s cieľom zabezpečiť dôstojné pracovné a životné podmienky pre mobilných pracovníkov a predchádzať praktikám zneužívania a aby riadne presadzovala právne predpisy Únie o subdodávkach; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila všeobecnú spoločnú a nerozdielnu zodpovednosť v rámci celého subdodávateľského reťazca, s cieľom chrániť práva pracovníkov; zdôrazňuje, že takáto iniciatíva by mala zvýšiť transparentnosť a posilniť zodpovednosť hlavných dodávateľov v subdodávateľských reťazcoch tým, že právne zaručí platbu všetkých splatných príspevkov na sociálne zabezpečenie a nárokov pracovníkov a bude naliehať na vnútroštátne orgány, aby v prípade potreby účinne ukladali odrádzajúce sankcie; vyzýva Komisiu na podporu a členské štáty na zaručenie prístupu odborových zväzov na všetky pracoviská vrátane pracovísk mimo krajiny zamestnania; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia na posilnenie a podporu sociálneho dialógu a autonómie sociálnych partnerov, a odporúča pracovníkom združovať sa, keďže ide o kľúčový nástroj na dosiahnutie vysokých štandardov zamestnania; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žiada, aby Komisia zanalyzovala negatívny vývoj v oblasti mobility pracovníkov, predovšetkým fenomén úniku mozgov v niektorých odvetviach a niektorých regiónoch; zdôrazňuje, že boj proti úniku mozgov musí sprevádzať boj proti sociálnemu dampingu a vzostupná sociálna konvergencia; trvá na tom, že členské štáty by napriek pandémii ochorenia COVID-19 mali povoliť a uľahčiť prekračovanie hraníc z profesijných dôvodov vždy, keď je profesionálna aktivita v príslušných odvetviach v hostiteľskom členskom štáte povolená, v záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádzania s miestnymi aj mobilnými pracovníkmi; žiada Komisiu, aby zaviedla jednoznačné kvantitatívne aj kvalitatívne ukazovatele, najmä v rámci európskeho semestra a zverejňovania odporúčaní pre jednotlivé krajiny, s cieľom zaistiť sledovanie vykonávania a dodržiavania regulácie v oblasti voľného pohybu pracovníkov; vyzýva Komisiu, aby predložila odporúčania na zabezpečenie spravodlivých, rovnoprávnych a dôstojných životných a pracovných podmienok pre mobilných pracovníkov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že ciele Európskeho piliera sociálnych práv, ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Európskej zelenej dohody a stratégie pre rodovú rovnosť sa musia zohľadniť aj v prístupe k jednotnému trhu, pričom sa musia podporovať vysoké sociálne a environmentálne štandardy ako predpoklad zvyšovania produktivity; zdôrazňuje význam verejného obstarávania na dosahovanie týchto cieľov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalieha na Komisiu, aby zabezpečila, že ELA sa stane prioritne plne funkčným s cieľom monitorovať a podporovať uplatňovanie a presadzovanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa mobility pracovnej sily a koordinácie sociálneho zabezpečenia; naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala a posilňovala kapacitu a spoluprácu medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ako aj sociálnymi partnermi, s cieľom zabezpečiť mobilitu založenú na spravodlivých právach, primerané informovanie pracovníkov a zamestnávateľov o ich právach a povinnostiach a účinné cezhraničné presadzovanie práv pracovníkov vrátane prenosnosti práv a nárokov a účinne bojovala proti podvodom v oblasti sociálneho zabezpečenia a nekalým praktikám; domnieva sa, že orgán ELA by sa mal zamerať na lepšie presadzovanie a vykonávanie súčasných právnych predpisov Únie, aby bola hospodárska súťaž v rámci jednotného trhu korektná a spravodlivá; zdôrazňuje, že aby bol orgán ELA účinný v boji proti nezákonným praktikám, mal by uprednostňovať vytvorenie databázy v reálnom čase, ktorá by potvrdzovala informácie od zahraničných poskytovateľov služieb, a validovať informácie od zahraničných poskytovateľov služieb; zdôrazňuje, že orgán ELA musí mať dostatočné zdroje na plnenie svojich úloh; zdôrazňuje, že čiastočná integrácia siete EURES do orgánu ELA by mala posilniť prepojenie medzi podporou slobody pohybu a poskytovania informácií a dodržiavanie príslušného legislatívneho rámca na ochranu mobilných pracovníkov a občanov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu, aby navrhla európsky rámec pre boj proti nekalej hospodárskej súťaži v oblasti nákladov práce s cieľom zaistiť plnohodnotné rešpektovanie zásady rovnosti zaobchádzania a rovnakej odmeny a rovnakých nákladov práce v prípade rovnakej práce na rovnakom mieste; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prízvukuje, že Európsky parlament opakovane žiadal Komisiu, aby stiahla svoje návrhy týkajúce sa európskeho elektronického preukazu služieb a revízie postupu oznamovania služieb; víta skutočnosť, že sa to konečne uskutočnilo v pracovnom programe Komisie na rok 2021; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že vytvorenie digitálneho systému na výmenu informácií medzi členskými štátmi by mohlo uľahčiť spravodlivý a korektný voľný pohyb pracovníkov, ako aj vykonávanie príslušných pravidiel Únie; vyzýva Komisiu, aby na základe posúdenia vplyvu bez zbytočných odkladov iniciovala svoj návrh týkajúci sa digitálneho európskeho čísla sociálneho zabezpečenia (ďalej len „EČSZ“), pričom zabezpečí, že EČSZ bude podliehať prísnym pravidlám ochrany údajov, čo je potrebné na zabezpečenie právnej istoty pre pracovníkov a podniky, spravodlivej mobility a účinnej ochrany, prenosnosti, vysledovateľnosti a presadzovania práv pracovníkov, ako aj na podporu spravodlivej hospodárskej súťaže a zabezpečenie rovnakých podmienok pre podniky; domnieva sa, že EČSZ by malo dopĺňať vnútroštátne čísla sociálneho zabezpečenia a nariadenia a uľahčovať elektronickú výmenu informácií o sociálnom zabezpečení (ďalej len „EESSI“) s cieľom zlepšiť koordináciu a výmenu informácií medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi; poukazuje na to, že EESSI by mala umožniť rýchle a presné overenie postavenia v oblasti sociálneho zabezpečenia a poskytnúť jednotlivcom aj orgánom mechanizmus monitorovania na jednoduché overenie pokrytia a príspevkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje potrebu ďalšieho zosúladenia a koordinácie predpisov o mobilite pracovnej sily a postupov monitorovania vrátane spoločných kontrolných noriem, spoločných inšpekcií a výmeny informácií, a to pod vedením Európskeho orgánu práce a v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili výmenu osvedčených postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi; žiada, aby mal Európsky orgán práce skutočnú právomoc inšpekcie práce v cezhraničných prípadoch, a to v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi; vyzýva orgán ELA, aby zlepšil zber údajov a zriadil databázy mobility pracovnej sily vedené v reálnom čase na účely analýzy a hodnotenia rizika, ako aj prípravy informačných kampaní a cielených inšpekcií; pripomína, že MOP odporúča stanoviť kritérium jedného inšpektora práce na každých 10 000 pracovníkov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že financovanie a granty Únie by mali prispievať k dôstojnej práci s cieľom podporovať udržateľný rozvoj a sociálny pokrok; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína význam sociálneho dialógu a v tejto súvislosti nabáda na intenzívnejšie zapojenie sociálnych partnerov do agentúr Únie, verejných orgánov, výborov a inštitúcií s cieľom zabezpečiť iniciatívy a právne predpisy zamerané na prax, ktoré zohľadňujú rôzne modely európskeho trhu práce; zdôrazňuje dôležitosť posilnenia trojstranného dialógu na úrovni EÚ pri koncipovaní a vykonávaní nariadení o poskytovaní služieb a mobilite pracovníkov, ako aj pri vzájomnom uznávaní profesií, diplomov, kvalifikácií a zručností v súlade so zásadami zakotvenými v Európskom pilieri sociálnych práv; vyzýva Komisiu, členské štáty a miestne orgány, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi navrhli a vykonávali potrebné podporné štruktúry na zvýšenie zručností a rekvalifikáciu pracovníkov, s využitím primeraných verejných politík a poskytovaním kvalitných pracovných miest; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že je potrebné umiestniť ochranu pracovníkov a sociálnych partnerov do stredobodu práva Únie v tejto oblasti s cieľom zabezpečiť demokratické fungovanie, hospodársky rast a vysoké sociálne a environmentálne normy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu, aby čo najskôr predložila nový strategický rámec v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie po roku 2020 a zaviazala sa k odstráneniu úmrtí súvisiacich s prácou do roku 2030; naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy smernice o pracovnom strese a muskuloskeletálnych poruchách a smernice o duševnej pohode na pracovisku a stratégiu EÚ v oblasti duševného zdravia s cieľom chrániť všetkých pracovníkov na pracovisku; okrem toho vyzýva Komisiu, aby predložila ambicióznejšiu revíziu smernice o karcinogénoch a mutagénoch a aby do smernice o vystavení účinkom karcinogénov a mutagénov pri práci zahrnula limitné hodnoty pre najmenej 50 látok; žiada, aby sa do smernice zahrnuli látky so škodlivými účinkami na reprodukčný systém; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby riešili potrebu bezpečných a zdravých pracovných podmienok pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb vrátane osobitného zamerania na voľných pohyb pracovníkov a aby im zaručili dôstojné pracovné a životné podmienky, najmä v rámci budúcej revízie strategického rámca Únie v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci; naliehavo vyzýva členské štáty, aby riešili problém nedeklarovanej práce vrátane nedeklarovanej sezónnej práce prostredníctvom posilnenej spolupráce s európskou platformou pre riešenie problému nedeklarovanej práce, a to aj podporovaním lepšej informovanosti pracovníkov a zamestnávateľov o ich právach a povinnostiach; vyzýva členské štáty, aby opatrenia ukladali jednotne a bez diskriminácie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naliehavo vyzýva Komisiu a ELA, aby vyšetrili početné prípady odopretia prístupu na trh práce, ako aj prípady zneužívania a diskriminácie na základe štátnej príslušnosti v súvislosti s pracovnými podmienkami, ktoré sa počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 stali veľmi viditeľné; vyzýva orgán ELA, aby zabezpečil prístupné, transparentné a nediskriminačné postupy pre sociálnych partnerov na predkladanie prípadov orgánu ELA a uistenie o ich účinných následných opatreniach v súlade s nariadením (EÚ) 2019/1149; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva členské štáty, aby uplatňovali všetky odporúčania Komisie týkajúce sa prijatia, koordinácie a zrušenia opatrení súvisiacich s pandémiou ochorenia COVID-19; okrem toho vyzýva členské štáty, aby vytvorili spoločný protokol zdravotnej starostlivosti pre mobilných pracovníkov vrátane cezhraničných a pohraničných pracovníkov, pričom zohľadnia usmernenia Európskeho centra pre prevenciu chorôb (ECDC); zdôrazňuje, že hlavnými zásadami pre akékoľvek opatrenie prijaté v súvislosti s krízou a cestou k obnove by malo byť zdravie a bezpečnosť všetkých pracovníkov, dodržiavanie základných práv vrátane rovnakého zaobchádzania s miestnymi a mobilnými pracovníkmi, a zároveň uznanie mimoriadne zraniteľnej situácie pohraničných, vyslaných, sezónnych, cezhraničných a iných mobilných pracovníkov počas pandémie ochorenia COVID-19 a vzhľadom na jej dôsledky; pripomína ústavné právo členských štátov prekročiť minimálne úrovne stanovené smernicami Európskej únie v rámci svojich vnútroštátnych demokratických legislatívnych procesov s cieľom dosiahnuť politické ciele, ako je zabezpečenie kvalitných verejných služieb a vysoká úroveň ochrany pracovníkov, spotrebiteľov a životného prostredia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že úplné alebo čiastočné uzavretie hraníc členskými štátmi počas pandémie ochorenia COVID-19 by vážne narušilo slobodu pohybu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že náhlivé, nekoordinované a náhle uzavretie hraníc a zavedenie sprievodných opatrení znemožnili tranzit osôb prechádzajúcich cez určité územie a mali vážne následky pre ľudí žijúcich v pohraničných regiónoch, pretože obmedzili možnosť prekročiť hranice na účely práce, poskytovania a prijímania služieb alebo návštevy priateľov či rodinných príslušníkov; zdôrazňuje škodlivý vplyv, ktorý malo uzavretie vnútorných a vonkajších hraníc na medzinárodný obchod, vedecký sektor a odvetvie cestovného ruchu; kladie dôraz na to, že namiesto zavedenia hraničných kontrol by sa členské štáty mali snažiť prijať potrebné opatrenia, ktoré umožnia ľuďom prekračovať hranice a zároveň zaistia maximálnu bezpečnosť a ochranu zdravia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uznáva rozhodujúcu úlohu opatrovateľov, a to najmä počas pandémie; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila ich mobilitu s cieľom uspokojiť potreby rôznych členských štátov a regiónov vzhľadom na demografické výzvy a akúkoľvek budúcu pandémiu alebo výzvy v oblasti zdravia; vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi a miestnymi orgánmi v rámci riadneho legislatívneho postupu zaviedla spoločný protokol založený na vedeckých poznatkoch o slobode pohybu počas kríz v oblasti zdravia a iných krízových situácií a aby v tejto súvislosti dôkladne zvážila úlohu Európskeho orgánu práce; vyzýva členské štáty, ktoré ešte neratifikovali a nevykonávajú dohovor MOP č. 189 o pracovníkoch v domácnosti, aby ho bezodkladne ratifikovali a vykonávali; vyzýva členské štáty, aby zaviedli právne rámce, ktoré uľahčia legálne zamestnávanie pracovníkov v domácnosti a opatrovateľov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje potrebu ďalšieho využívania harmonizačných nástrojov a nástrojov vzájomného uznávania na uznávanie profesionálnych diplomov, zručností a kvalifikácií v celej Únii, aby sa zabránilo byrokracii a aby sa uľahčil obchod a doprava, dodržiavala základná zásada rovnakého zaobchádzania, a to bez zníženia vzdelávacích noriem a overovacích mechanizmov členských štátov; žiada preto Komisiu a členské štáty, aby podporovali a posilňovali súčasné mechanizmy uznávania a portály mobility práce, ktoré uľahčujú a presadzujú transparentnú mobilitu, ako európsky portál pre mobilitu práce EURES, online platforma Europass, ako aj systém klasifikácie zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní (ESCO); konkrétne vyzýva členské štáty, aby zaviedli cezhraničné partnerstvá na pomoc mobilným pracovníkom v cezhraničných regiónoch; vyzýva členské štáty, aby uľahčili voľný pohyb osôb so zdravotným postihnutím v rámci Únie, a naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili prijatie spoločného európskeho vymedzenia štatútu zdravotného postihnutia v súlade s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a vzájomného uznávania zdravotného postihnutia medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | usudzuje, že vnútroštátne predpisy, prax a iné právne predpisy o prístupe ku konkrétnym profesiám a ich vykonávaní a o prístupe k službám na ochranu verejného záujmu a ochrany pracovníkov a/alebo spotrebiteľov a ich poskytovaní nie sú prekážkou prehlbovania jednotného trhu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žiada členské štáty, aby mobilným pracovníkom zaručili prístup k odbornej príprave a rekvalifikácii, a to s cieľom reagovať na nedostatok pracovnej sily v niektorých odvetviach a podporiť digitálnu transformáciu a opatrenie zamerané na klimaticky neutrálne hospodárstvo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripomína základné právo členských štátov prekročiť rámec minimálnych úrovní stanovených v smerniciach Európskej únie bez vytvárania prehnaných a neúmerných prekážok; |
| --- | --- |

35.

| 36. | berie so znepokojením na vedomie ťažkosti a absenciu primeraného prístupu k systémom sociálneho zabezpečenia pre mobilných pracovníkov a najmä cezhraničných a pohraničných pracovníkov; zdôrazňuje význam koordinovaných opatrení na úrovni Únie, ale uznáva a víta úspešné dvojstranné dohody podpísané medzi členskými štátmi s cieľom zaručiť práva na sociálne zabezpečenie pre všetkých pracovníkov, ako sa uvádza v odporúčaní Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili sociálne práva mobilných pracovníkov v prípade zdravotnej krízy a iných krízových situácií; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripomína, že dobré pracovné podmienky a podmienky zamestnania sú pre spoločnosti konkurenčnou výhodou pri lákaní kvalifikovaných pracovníkov; zdôrazňuje význam podnikových investícií do formálnej a neformálnej odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania s cieľom podporiť spravodlivý prechod na digitálne a obehové hospodárstvo; zdôrazňuje, že spoločnosti, ktoré zavádzajú umelú inteligenciu, robotiku a súvisiace technológie, sú zodpovedné za poskytovanie primeranej rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie všetkým dotknutým zamestnancom, aby sa naučili používať digitálne nástroje a vedeli pracovať so spolupracujúcimi robotmi a inými novými technológiami, a tak sa prispôsobili meniacim sa potrebám trhu práce a udržali si zamestnanie; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam rámcovej dohody európskych sociálnych partnerov o digitalizácii; pripomína, že uvedená dohoda uvádza zodpovednosť zamestnávateľov za zaistenie rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovníkov, najmä s ohľadom na digitalizáciu pracovných miest; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje potrebu úplnej digitalizácie postupov týkajúcich sa mobility pracovnej sily a vysielania pracovníkov s cieľom zlepšiť poskytovanie a výmenu informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi a umožniť účinné presadzovanie práva, a to aj prostredníctvom vytvorenia jednotnej kontaktnej asistenčnej služby pre pracovníkov a budúcich zamestnávateľov pre uplatniteľné pravidlá Únie, ktorá by digitálne aj fyzicky fungovala v orgáne ELA; naliehavo žiada členské štáty, aby sa v plnej miere zasadili o digitalizáciu verejných služieb, najmä inštitúcií sociálneho zabezpečenia, s cieľom uľahčiť postupy v oblasti mobility európskych pracovníkov a súčasne zaistiť prenosnosť práv a rešpektovanie povinností spojených s voľným pohybom; zdôrazňuje potrebu vytvoriť lepšie štatistické nástroje na meranie nesúladu medzi ponukou a dopytom v oblasti zručností na európskych trhoch práce a na posúdenie potrieb trhov práce a rozdielov medzi nimi; zdôrazňuje význam siete EURES a upozorňuje najmä na prepojenie činností siete EURES s potrebami trhu práce s cieľom uspokojiť prioritné odvetvové potreby a potreby v oblasti zručností a na podporu uchádzačov o zamestnanie pri hľadaní nového zamestnania; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu, aby v primeranom časovom rámci pristúpila k hodnoteniu mandátu orgánu ELA, až bude tento orgán v plnej miere fungovať aspoň dva roky; naliehavo vyzýva Komisiu, aby do práce a hodnotení orgánu ELA zapojila zainteresované strany s rozsiahlymi znalosťami o rôznych modeloch trhu práce; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu, aby navrhla legislatívny rámec na reguláciu podmienok telepráce v celej EÚ a zaistila slušné podmienky práce a zamestnávania; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, členské štáty a miestne orgány, aby spolupracovali so sociálnymi partnermi a orgánom ELA na formulovaní konkrétnych odvetvových stratégií s cieľom nielen podporiť a uľahčiť dobrovoľnú mobilitu pracovníkov, ale aj navrhnúť a realizovať potrebné podporné štruktúry na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu pracovníkov, vykonávanie príslušných verejných politík a poskytovanie kvalitných pracovných príležitostí zodpovedajúcich zručnostiam pracovníkov; zdôrazňuje pridanú hodnotu vzájomného uznávania súladu zručností a kvalifikácií s podporou súčasných mechanizmov uznávania, ako je portál EURES pre pracovnú mobilitu, online platforma Europass a klasifikačný systém ESCO; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že prístup zamestnancov a zamestnávateľov k informáciám o mobilite pracovnej sily a služieb zostáva naďalej výzvou; konštatuje, že informácie o podmienkach zamestnania a kolektívnych zmluvách, ktoré sú dostupné na jednotných oficiálnych webových sídlach jednotlivých štátov, majú veľmi často obmedzenú povahu a sú prístupné len v niekoľkých jazykoch; vyzýva preto Komisiu, aby zlepšila prístup k informáciám vytvorením jednotného vzoru pre oficiálne webové sídla jednotlivých štátov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili primeranú koordináciu sociálneho zabezpečenia, a to aj prostredníctvom prebiehajúcej revízie nariadenia (ES) č. 883/2004 a posilnením prenosnosti práv, pričom by mali osobitnú pozornosť venovať prenosnosti dávok sociálneho zabezpečenia v prípade osôb so zdravotným postihnutím; zdôrazňuje, že digitalizácia verejných služieb v oblasti sociálneho zabezpečenia by mohla uľahčiť cezhraničnú operabilitu MMSP, pri súčasnom zaistení striktného rešpektovania pravidiel spravodlivej mobility; zdôrazňuje význam predbežného oznamovania a uplatňovania osvedčení A1 pred začatím cezhraničného pridelenia pracovníka; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že presadzovanie pravidiel Únie v oblasti mobility pracovnej sily musí zabezpečiť zásadu rovnakého zaobchádzania, zásadu nediskriminácie a ochranu pracovníkov a musí znížiť nepotrebnú administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala nedostatky v ochrane a zvážila potrebu revízie smernice 2008/104/ES o dočasnej agentúrnej práci s cieľom zabezpečiť dôstojné podmienky práce a zamestnávania pre dočasných agentúrnych zamestnancov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že pracovníci so zdravotným postihnutím naďalej zápasia s početnými prekážkami, ktoré im sťažujú alebo znemožňujú v plnej miere využívať voľný pohyb služieb; vyzýva členské štáty, aby bezodkladne vykonali smernicu (EÚ) 2019/882 (Európsky akt o prístupnosti) s cieľom účinne odstraňovať prekážky pre pracovníkov so zdravotným postihnutím a zabezpečiť, aby boli k dispozícii prístupné služby, ako aj vhodné podmienky ich poskytovania; zdôrazňuje rozhodujúci význam dosiahnutia plne prístupného jednotného trhu, ktorý zabezpečí rovnocenné zaobchádzanie s pracovníkmi so zdravotným postihnutím a ich hospodársku a sociálnu integráciu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 21.

(3)  Ú. v. EÚ L 141, 27.5.2011, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 107, 22.4.2016, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2009, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 51.

(8)  Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 72.

(9)  Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008, s. 3.

(10)  Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 1.

(11)  Ú. v. ES L 364, 12.12.1992, s. 7.

(12)  Ú. v. EÚ L 128, 30.4.2014, s. 8.

(13)  Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22.

(14)  Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 35.

(15)  Ú. v. ES L 167, 2.7.1999, s. 33.

(16)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2009, s. 30.

(17)  Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1.

(18)  Ú. v. EÚ L 173, 9.7.2018, s. 16.

(19)  Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 11.

(20)  Ú. v. EÚ L 249, 31.7.2020, s. 49.

(21)  Ú. v. EÚ L 185, 11.7.2019, s. 44.

(22)  Ú. v. EÚ L 65, 11.3.2016, s. 12.

(23)  Ú. v. EÚ C 189, 15.6.2017, s. 15.

(24)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0176.

(25)  Ú. v. EÚ C 337, 20.9.2018, s. 135.

(26)  Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 31.

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2010/working-conditions-industrial-relations/posted-workers-in-the-european-union

(28)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie (2018), Výročná správa o mobilite pracovnej sily v rámci EÚ za rok 2017, záverečná správa, január 2018. Európska komisia, Study on the movement of skilled labour (Štúdia o pohybe kvalifikovanej pracovnej sily), záverečná správa (napísaná inštitútom ICF), 2018; Malmström, Cecilia, predslov k dielu Rethinking the attractiveness of EU Labour Immigration Policies: Comparative perspectives on the EU, the US, Canada and beyond (Prehodnotenie atraktívnosti politík EÚ v oblasti prisťahovalectva za prácou: EÚ, USA, Kanada a ďalšie), editovali S. Carrera, E. Guild and K. Eisele, CEPS, 2018.

(29)  Databáza OECD Skills for Jobs, https://www.oecdskillsforjobsdatabase.org/#FR/_.

(30)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/957 z 28. júna 2018, ktorou sa mení smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (Ú. v. EÚ L 173, 9.7.2018, s. 16).

(31)  Európska komisia, Výročná správa o mobilite pracovnej sily v rámci EÚ za rok 2019, január 2020.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/151

---

P9_TA(2021)0250

Urýchlenie pokroku a riešenie nerovností s cieľom vykoreniť do roku 2030 AIDS ako hrozbu pre verejné zdravie

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o urýchlení pokroku a riešení nerovností s cieľom vykoreniť do roku 2030 AIDS ako hrozbu pre verejné zdravie (2021/2604(RSP))

(2022/C 15/13)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na zasadnutie Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov na vysokej úrovni o HIV/AIDS, ktoré sa má konať od 8. do 10. júna 2021 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zasadnutie Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov na vysokej úrovni o HIV/AIDS, ktoré sa má konať od 8. do 10. júna 2021 v New Yorku,

| — | so zreteľom na politické vyhlásenie o HIV a AIDS: On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030 (Úsilie o čo najväčšie urýchlenie boja proti HIV a čo najrýchlejšie ukončenie epidémie AIDS do roku 2030), ktoré prijalo Valné zhromaždenie OSN 8. júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politické vyhlásenie o HIV a AIDS: On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030 (Úsilie o čo najväčšie urýchlenie boja proti HIV a čo najrýchlejšie ukončenie epidémie AIDS do roku 2030), ktoré prijalo Valné zhromaždenie OSN 8. júna 2016,

| — | so zreteľom na politické vyhlásenie o všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, ktoré prijalo Valné zhromaždenie OSN na zasadnutí na vysokej úrovni 18. októbra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politické vyhlásenie o všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, ktoré prijalo Valné zhromaždenie OSN na zasadnutí na vysokej úrovni 18. októbra 2019,

| — | so zreteľom na publikáciu Global AIDS Update Spoločného programu OSN pre HIV/AIDS z roku 2020 s názvom Seizing the Moment – Tackling entrenched inequalities to end epidemics (Chopme sa príležitosti – Riešenie zakorenených nerovností na ukončenie epidémie), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na publikáciu Global AIDS Update Spoločného programu OSN pre HIV/AIDS z roku 2020 s názvom Seizing the Moment – Tackling entrenched inequalities to end epidemics (Chopme sa príležitosti – Riešenie zakorenených nerovností na ukončenie epidémie),

| — | so zreteľom na výročnú správu vysokého komisára OSN pre ľudské práva z roku 2019 v reakcii na HIV, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu vysokého komisára OSN pre ľudské práva z roku 2019 v reakcii na HIV,

| — | so zreteľom na vyhlásenie o HIV/AIDS, tuberkulóze a iných súvisiacich infekčných chorobách, ktoré bolo prijaté 27. apríla 2001 v Abuji, na spoločnú pozíciu afrických krajín predloženú na zasadnutí na vysokej úrovni v roku 2016 a na rámec z roku 2016 na urýchlenie vykorenenia AIDS, tuberkulózy a odstránenie malárie v Afrike do roku 2030 (Catalytic Framework to End AIDS, TB and Eliminate Malaria in Africa by 2030), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie o HIV/AIDS, tuberkulóze a iných súvisiacich infekčných chorobách, ktoré bolo prijaté 27. apríla 2001 v Abuji, na spoločnú pozíciu afrických krajín predloženú na zasadnutí na vysokej úrovni v roku 2016 a na rámec z roku 2016 na urýchlenie vykorenenia AIDS, tuberkulózy a odstránenie malárie v Afrike do roku 2030 (Catalytic Framework to End AIDS, TB and Eliminate Malaria in Africa by 2030),

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá v septembri 2015 v New Yorku, a na jej ciele udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá v septembri 2015 v New Yorku, a na jej ciele udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na Pekinskú akčnú platformu a akčný program Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji a na výsledky ich hodnotiacich konferencií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Pekinskú akčnú platformu a akčný program Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji a na výsledky ich hodnotiacich konferencií,

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. mája 2015 o rodovej otázke v oblasti rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. mája 2015 o rodovej otázke v oblasti rozvoja,

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť III na roky 2021 – 2025, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť III na roky 2021 – 2025,

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024,

| — | so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji: „Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji: „Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť“,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2010 o prístupe EÚ k riešeniu problému HIV/AIDS založenom na právach (1) a z 5. júla 2017 o reakcii EÚ na HIV/AIDS, tuberkulózu a hepatitídu typu C (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2010 o prístupe EÚ k riešeniu problému HIV/AIDS založenom na právach (1) a z 5. júla 2017 o reakcii EÚ na HIV/AIDS, tuberkulózu a hepatitídu typu C (2),

| — | so zreteľom na otázku pre Komisiu o urýchlení pokroku a riešení nerovností s cieľom vykoreniť do roku 2030 AIDS ako hrozbu pre verejné zdravie (O-000027/2021 – B9-0015/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku pre Komisiu o urýchlení pokroku a riešení nerovností s cieľom vykoreniť do roku 2030 AIDS ako hrozbu pre verejné zdravie (O-000027/2021 – B9-0015/2021),

| — | so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre rozvoj,

| A. | keďže od začiatku epidémie v roku 1981 sa takmer 76 miliónov ľudí nakazilo AIDS a takmer 33 miliónov ľudí zomrelo na následky súvisiace s AIDS; keďže epidémia HIV je aj naďalej globálnou krízou a spolu 38 miliónov ľudí žije s HIV; keďže v roku 2019 sa infikovalo HIV 1,7 milióna ľudí; |
| --- | --- |

A.

keďže od začiatku epidémie v roku 1981 sa takmer 76 miliónov ľudí nakazilo AIDS a takmer 33 miliónov ľudí zomrelo na následky súvisiace s AIDS; keďže epidémia HIV je aj naďalej globálnou krízou a spolu 38 miliónov ľudí žije s HIV; keďže v roku 2019 sa infikovalo HIV 1,7 milióna ľudí;

| B. | keďže v roku 2019 12 miliónov ľudí žijúcich s HIV nemalo prístup k antiretrovírusovej liečbe, ktorá zachraňuje život, a takmer 700 000 ľudí na celom svete zomrelo na následky súvisiace s AIDS; |
| --- | --- |

B.

keďže v roku 2019 12 miliónov ľudí žijúcich s HIV nemalo prístup k antiretrovírusovej liečbe, ktorá zachraňuje život, a takmer 700 000 ľudí na celom svete zomrelo na následky súvisiace s AIDS;

| C. | keďže všeobecným prístupom k antiretrovírusovej liečbe HIV pozitívnych a starostlivosti o nich sa výrazne znižuje riziko ďalšieho prenosu a poskytuje ľuďom žijúcim s HIV takmer priemerná predpokladaná dĺžka života a porovnateľná kvalita života; |
| --- | --- |

C.

keďže všeobecným prístupom k antiretrovírusovej liečbe HIV pozitívnych a starostlivosti o nich sa výrazne znižuje riziko ďalšieho prenosu a poskytuje ľuďom žijúcim s HIV takmer priemerná predpokladaná dĺžka života a porovnateľná kvalita života;

| D. | keďže nerovnosti, ktoré prispievajú k šíreniu epidémie HIV, vrátane porušovania ľudských práv a narúšania sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv, sa v súvislosti s Pekinskou akčnou platformou a akčným programom Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji a výsledkami ich hodnotiacich konferencií, ako aj stigmatizovaním a diskrimináciou zhoršujú a ochorenie COVID-19 ich ešte prehlbuje; |
| --- | --- |

D.

keďže nerovnosti, ktoré prispievajú k šíreniu epidémie HIV, vrátane porušovania ľudských práv a narúšania sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv, sa v súvislosti s Pekinskou akčnou platformou a akčným programom Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji a výsledkami ich hodnotiacich konferencií, ako aj stigmatizovaním a diskrimináciou zhoršujú a ochorenie COVID-19 ich ešte prehlbuje;

| E. | keďže muži, ktorí majú pohlavný styk s mužmi, transrodové osoby, ľudia, ktorí užívajú drogy injekčne, osoby poskytujúce sexuálne služby a ich klienti, ako aj väzni (kľúčové skupiny obyvateľstva) sú vystavení väčšiemu riziku nákazy HIV ako ostatné skupiny obyvateľstva; keďže ich zapojenie je pre riešenie problému HIV kľúčové; |
| --- | --- |

E.

keďže muži, ktorí majú pohlavný styk s mužmi, transrodové osoby, ľudia, ktorí užívajú drogy injekčne, osoby poskytujúce sexuálne služby a ich klienti, ako aj väzni (kľúčové skupiny obyvateľstva) sú vystavení väčšiemu riziku nákazy HIV ako ostatné skupiny obyvateľstva; keďže ich zapojenie je pre riešenie problému HIV kľúčové;

| F. | keďže 159 krajín má aspoň jeden diskriminačný alebo trestný zákon, ktorý bráni riešiť problém HIV; keďže kriminalizácia ľudí, ktorí žijú s HIV a sú ním ohrození, podnecuje stigmatizovanie a diskrimináciu, čo znižuje využívanie služieb prevencie a liečby a zvyšuje výskyt HIV; |
| --- | --- |

F.

keďže 159 krajín má aspoň jeden diskriminačný alebo trestný zákon, ktorý bráni riešiť problém HIV; keďže kriminalizácia ľudí, ktorí žijú s HIV a sú ním ohrození, podnecuje stigmatizovanie a diskrimináciu, čo znižuje využívanie služieb prevencie a liečby a zvyšuje výskyt HIV;

| G. | keďže rodová nerovnosť, nerovný prístup k vzdelávaniu a službám a informáciám v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, ako aj sexuálne a rodovo motivované násilie zvyšujú zraniteľnosť žien a dievčat voči HIV, pričom choroby súvisiace s AIDS patria medzi hlavné príčiny smrti medzi ženami v reprodukčnom veku na svete; |
| --- | --- |

G.

keďže rodová nerovnosť, nerovný prístup k vzdelávaniu a službám a informáciám v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, ako aj sexuálne a rodovo motivované násilie zvyšujú zraniteľnosť žien a dievčat voči HIV, pričom choroby súvisiace s AIDS patria medzi hlavné príčiny smrti medzi ženami v reprodukčnom veku na svete;

| H. | keďže súčasné metódy prevencie nestačili na zastavenie šírenia HIV, a to najmä medzi ženami, ktoré nesú neprimerané bremeno epidémie, predovšetkým v subsaharskej Afrike; keďže je potrebné investovať do výskumu a inovácií s cieľom získať nové, lepšie nástroje na predchádzanie HIV a AIDS, ich diagnostikovanie a liečbu vrátane rodovo citlivých nástrojov a nové možnosti liečby, ktorými by sa riešil problém rezistencie na lieky proti HIV; |
| --- | --- |

H.

keďže súčasné metódy prevencie nestačili na zastavenie šírenia HIV, a to najmä medzi ženami, ktoré nesú neprimerané bremeno epidémie, predovšetkým v subsaharskej Afrike; keďže je potrebné investovať do výskumu a inovácií s cieľom získať nové, lepšie nástroje na predchádzanie HIV a AIDS, ich diagnostikovanie a liečbu vrátane rodovo citlivých nástrojov a nové možnosti liečby, ktorými by sa riešil problém rezistencie na lieky proti HIV;

| I. | keďže mladí ľudia vo veku od 15 do 27 rokov predstavujú viac ako tretinu všetkých nových prípadov nákazy medzi dospelými a keďže miera úmrtí súvisiacich s AIDS sa medzi mladistvými zvyšuje; keďže mnohí mladí ľudia majú obmedzený prístup k sociálnej ochrane, starostlivosti a programom v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, ktoré by im pomáhali chrániť sa pred HIV; |
| --- | --- |

I.

keďže mladí ľudia vo veku od 15 do 27 rokov predstavujú viac ako tretinu všetkých nových prípadov nákazy medzi dospelými a keďže miera úmrtí súvisiacich s AIDS sa medzi mladistvými zvyšuje; keďže mnohí mladí ľudia majú obmedzený prístup k sociálnej ochrane, starostlivosti a programom v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, ktoré by im pomáhali chrániť sa pred HIV;

| J. | keďže povinná komplexná sexuálna výchova v školských systémoch je nevyhnutná pre zabránenie šíreniu AIDS a iných sexuálne prenosných infekcií; |
| --- | --- |

J.

keďže povinná komplexná sexuálna výchova v školských systémoch je nevyhnutná pre zabránenie šíreniu AIDS a iných sexuálne prenosných infekcií;

| K. | keďže ľudia v zložitej humanitárnej situácii a neformálnom a nestabilnom prostredí, osoby so zdravotným postihnutím, domorodé obyvateľstvo, LGBTIQ+ osoby a migrujúce a mobilné obyvateľstvo sú ohrození infekciou HIV a čelia špecifickým výzvam, pokiaľ ide o prístup k službám súvisiacim s HIV; |
| --- | --- |

K.

keďže ľudia v zložitej humanitárnej situácii a neformálnom a nestabilnom prostredí, osoby so zdravotným postihnutím, domorodé obyvateľstvo, LGBTIQ+ osoby a migrujúce a mobilné obyvateľstvo sú ohrození infekciou HIV a čelia špecifickým výzvam, pokiaľ ide o prístup k službám súvisiacim s HIV;

| L. | keďže subsaharská Afrika je aj naďalej najviac postihnutým regiónom, v ktorom sa vyskytuje 57 % všetkých nových prípadov nákazy HIV a 84 % prípadov nákazy HIV u detí (vo veku do 14 rokov), pričom nákaza HIV je oveľa rozšírenejšia medzi ženami ako medzi mužmi, každý týždeň sa HIV nakazí 4 500 dievčat a mladých žien (vo veku od 15 do 24 rokov) a 25,6 milióna ľudí žije s HIV; |
| --- | --- |

L.

keďže subsaharská Afrika je aj naďalej najviac postihnutým regiónom, v ktorom sa vyskytuje 57 % všetkých nových prípadov nákazy HIV a 84 % prípadov nákazy HIV u detí (vo veku do 14 rokov), pričom nákaza HIV je oveľa rozšírenejšia medzi ženami ako medzi mužmi, každý týždeň sa HIV nakazí 4 500 dievčat a mladých žien (vo veku od 15 do 24 rokov) a 25,6 milióna ľudí žije s HIV;

| M. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 prináša ďalšie problémy, pokiaľ ide o riešenie problému AIDS, a zvrátila niektoré z úspechov, ktoré sa doposiaľ dosiahli, pričom niekoľko krajín nesplnilo svoje ciele stanovené do roku 2020; keďže je tým ohrozené dosiahnutie cieľa udržateľného rozvoja spočívajúceho vo vykorenení AIDS ako verejnej hrozby do roku 2030; |
| --- | --- |

M.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 prináša ďalšie problémy, pokiaľ ide o riešenie problému AIDS, a zvrátila niektoré z úspechov, ktoré sa doposiaľ dosiahli, pričom niekoľko krajín nesplnilo svoje ciele stanovené do roku 2020; keďže je tým ohrozené dosiahnutie cieľa udržateľného rozvoja spočívajúceho vo vykorenení AIDS ako verejnej hrozby do roku 2030;

| N. | keďže je potrebné posilniť odolné a udržateľné systémy zdravotnej starostlivosti ako súčasť všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti a zároveň zachovať úspechy dosiahnuté v rámci riešenia problému AIDS; |
| --- | --- |

N.

keďže je potrebné posilniť odolné a udržateľné systémy zdravotnej starostlivosti ako súčasť všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti a zároveň zachovať úspechy dosiahnuté v rámci riešenia problému AIDS;

| O. | keďže je potrebné, aby sa pri dosahovaní práva na zdravie riešili rozdiely v prístupe k službám a zlepšila sa kvalita života a pohoda ľudí, ktorí žijú s HIV a sú ním ohrození, počas celého života; |
| --- | --- |

O.

keďže je potrebné, aby sa pri dosahovaní práva na zdravie riešili rozdiely v prístupe k službám a zlepšila sa kvalita života a pohoda ľudí, ktorí žijú s HIV a sú ním ohrození, počas celého života;

| P. | keďže komunity a reakcie vedené komunitami, ktoré sú pri riešení problému HIV mimoriadne dôležité, aj naďalej oslabuje kritický nedostatok finančných prostriedkov, zmenšujúci sa priestor občianskej spoločnosti a neúplné zapojenie a integrácia vnútroštátnych reakcií; |
| --- | --- |

P.

keďže komunity a reakcie vedené komunitami, ktoré sú pri riešení problému HIV mimoriadne dôležité, aj naďalej oslabuje kritický nedostatok finančných prostriedkov, zmenšujúci sa priestor občianskej spoločnosti a neúplné zapojenie a integrácia vnútroštátnych reakcií;

| Q. | keďže niekoľko rozvojových krajín so stredne vysokými príjmami má pre patentovú ochranu ťažkosti s dovozom alebo miestnou výrobou generických verzií antiretrovirálnych liekov; keďže nadnárodné farmaceutické spoločnosti čoraz častejšie vylučujú rozvojové krajiny so stredne vysokými príjmami z prijímania darov, využívania znížených cien a dobrovoľných licencií, čím im bránia v prístupe k cenovo dostupným generickým liekom; |
| --- | --- |

Q.

keďže niekoľko rozvojových krajín so stredne vysokými príjmami má pre patentovú ochranu ťažkosti s dovozom alebo miestnou výrobou generických verzií antiretrovirálnych liekov; keďže nadnárodné farmaceutické spoločnosti čoraz častejšie vylučujú rozvojové krajiny so stredne vysokými príjmami z prijímania darov, využívania znížených cien a dobrovoľných licencií, čím im bránia v prístupe k cenovo dostupným generickým liekom;

| R. | keďže ľudské právo na zdravie má prednosť pred pravidlami o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS); keďže vyhlásenie z Dauhy o Dohode TRIPS a verejnom zdraví potvrdzuje právo rozvojových krajín naplno využívať ustanovenia o pružnosti uvedené v Dohode TRIPS s cieľom chrániť verejné zdravie a najmä všetkým poskytnúť prístup k liekom; |
| --- | --- |

R.

keďže ľudské právo na zdravie má prednosť pred pravidlami o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS); keďže vyhlásenie z Dauhy o Dohode TRIPS a verejnom zdraví potvrdzuje právo rozvojových krajín naplno využívať ustanovenia o pružnosti uvedené v Dohode TRIPS s cieľom chrániť verejné zdravie a najmä všetkým poskytnúť prístup k liekom;

| S. | keďže Globálny fond pre boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii, ktorý bol zriadený po celosvetovej vlne HIV/AIDS, zohráva dôležitú úlohu v súvislosti s bojom proti HIV/AIDS; |
| --- | --- |

S.

keďže Globálny fond pre boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii, ktorý bol zriadený po celosvetovej vlne HIV/AIDS, zohráva dôležitú úlohu v súvislosti s bojom proti HIV/AIDS;

| 1. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby malo zasadnutie OSN na vysokej úrovni o HIV/AIDS, ktoré sa má konať od 8. do 10. júna 2021, pozitívny výsledok; požaduje, aby Rada prispela k tomu, aby sa v rámci politického vyhlásenia prijal súbor ambicióznych záväzkov s výhľadom do budúcnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opätovne potvrdzuje, že každý má právo na užívanie najvyššej dosiahnuteľnej úrovne zdravia, ako aj na rovnosť, ktorá umožňuje žiť dôstojný život; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzdvihuje úlohu EÚ v rámci multisektorového celosvetového riešenia problému AIDS a vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na AIDS ako na celosvetovú krízu v oblasti verejného zdravia a urýchlila všetky opatrenia na splnenie cieľov stanovených do roku 2025, a to aj zvýšením investícií do Spoločného programu OSN pre HIV/AIDS (UNAIDS) a do Globálneho fondu pre boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | trvá na tom, že je nevyhnutné poskytnúť Globálnemu fondu pre boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii dostatočné prostriedky, ktoré mu umožnia rozhodujúcim podielom prispieť k boju proti HIV/AIDS; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že celosvetové riešenie problému AIDS si vyžaduje multisektorový prístup a viacúrovňovú spoluprácu, ktoré sa vyznačujú včasnosťou, rozsahom, inkluzívnosťou, partnerstvom a inováciami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa pri plánovaní Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) podporovalo úsilie partnerských krajín s cieľom vybudovať silné a odolné systémy zdravotnej starostlivosti vrátane výskumných a regulačných systémov zdravotnej starostlivosti a komunitných systémov pre zdravie, ktoré sú schopné poskytovať všeobecne dostupnú zdravotnú starostlivosť zohľadňujúcu HIV; |
| --- | --- |

6.

| 7. | požaduje, aby Európska služba pre vonkajšiu činnosť, Komisia a členské štáty využili vykonávanie akčného plánu EÚ pre ľudské práva a akčného plánu EÚ pre rodovú rovnosť III na riešenie príčin porušovania ľudských práv a uplatňovania rodových rozdielov, ktoré súvisia s HIV/AIDS, tým, že budú uprednostňovať boj proti stigmatizovaniu a diskriminácii, sexuálnemu a rodovo motivovanému násiliu, kriminalizácii vzťahov medzi osobami rovnakého pohlavia a iným trestným a diskriminačným zákonom a politikám s cieľom prispieť k všeobecnému prístupu k sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu a právam, prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu vrátane komplexnej sexuálnej výchovy, spravodlivému a cenovo dostupnému prístupu k zdravotnej starostlivosti, prístupu na trh práce a účasti postihnutých komunít na všetkých oblastiach verejného života; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s partnerskými krajinami na zavedení povinnej komplexnej sexuálnej výchovy do svojich národných vzdelávacích plánov s cieľom zabrániť šíreniu AIDS a iných sexuálne prenosných infekcií, najmä v krajinách s najvyššími mierami nákazy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že zdravie je nevyhnutnou podmienkou ľudského rozvoja; požaduje, aby Komisia stanovila zdravie ako prioritu v rámci stratégie Afriky a EÚ, čo znamená mobilizáciu dodatočných verejných finančných prostriedkov na zabezpečenie všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, ako aj na sexuálne a reprodukčné zdravie a práva, HIV, tuberkulózu a maláriu, a zameranie sa na globálny výskum a vývoj v oblasti zdravia, zintenzívnenie spolupráce medzi EÚ a Afrikou na výskume a inováciách v oblasti zdravia a spoločné zvyšovanie africkej a európskej výrobnej kapacity, pokiaľ ide o zdravotnícke výrobky, vybavenie a lieky; zdôrazňuje, že rozvojová pomoc by sa mala primárne použiť na zavedenie horizontálneho systému všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti prostredníctvom holistického prístupu založeného na právach, ktorý prináša úplné riešenie viacrozmernej povahy zdravia (s úzkymi väzbami na rod, potravinovú bezpečnosť a výživu, vodu a hygienu, vzdelávanie a chudobu) v súlade s prístupom „jedno zdravie“; žiada najmä podporu investícií do integrovaných práv v oblasti HIV a sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv so zameraním na ženy a dievčatá, osoby poskytujúce sexuálne služby, transrodové osoby, ľudí, ktorí užívajú drogy injekčne, ľudí vo väzniciach a iné zraniteľné skupiny; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby riešila problém žalostne nízkeho krytia nákladov na liečbu detí žijúcich s HIV a aby zabezpečila prístup k službám súvisiacim s HIV pre tehotné ženy a dojčiace matky s cieľom zabrániť prenosu HIV z matky na dieťa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby zabezpečili takú úroveň výdavkov a mobilizáciu zdrojov, ktorá je potrebná na dosiahnutie cieľov stanovených do roku 2025 vo všetkých členských štátoch EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi a partnermi a stanovila ako prioritu integrovaný prístup ku globálnej zdravotnej bezpečnosti, ktorý zahŕňa boj proti obidvom existujúcim pandémiám, ako je HIV a tie vznikajúce, ako súčasť programu všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zohrávali výraznú politickú úlohu v dialógu s rozvojovými krajinami, ktoré sú partnermi EÚ, vrátane krajín európskeho susedstva a zabezpečili zavedenie plánov udržateľného prechodu na financovanie z domácich zdrojov, aby programy pre HIV zostali po zastavení podpory medzinárodných darcov účinné a nedošlo k ich prerušeniu a aby bolo možné ich rozšíriť; vyzýva Komisiu a Radu, aby aj naďalej úzko spolupracovali s týmito krajinami a zabezpečili, že prijmú zodpovednosť za boj proti HIV; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žiada EÚ, aby vypracovala jasnú a súdržnú globálnu stratégiu EÚ pre očkovanie proti ochoreniu COVID-19, pričom sa zameria na zabezpečenie rovnakého, cenovo dostupného a včasného prístupu k vakcinácii pre ľudí v rozvojových krajinách, najmä tých, ktorí patria k zraniteľným a vysoko rizikovým skupinám vrátane ľudí nakazených HIV/AIDS; vyzýva preto EÚ, aby podporila iniciatívu Svetovej obchodnej organizácie pre Indiu a Južnú Afriku dočasne upustiť od práv duševného vlastníctva v súvislosti s vakcínami proti ochoreniu COVID-19 a prostriedkami a postupmi jeho liečby a naliehavo vyzýva farmaceutické spoločnosti, aby svoje poznatky a údaje poskytli do spoločného technologického fondu pre COVID-19 Svetovej zdravotníckej organizácie(C-TAP); |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že globálna reakcia na COVID-19 bude zahŕňať poznatky získané v rámci boja proti HIV, ako je: ochrana ľudských práv a riešenie stigmatizovania a diskriminácie, a to najmä medzi kľúčovými a inými zraniteľnými skupinami obyvateľstva; boj proti rodovým prekážkam pre zdravie; podpora zdravotníckych pracovníkov a výskumných pracovníkov v oblasti zdravotnej starostlivosti, najmä v prostrediach s obmedzenými zdrojmi; zapojenie komunít do reakcie a spravodlivé pridelenie obmedzených zdrojov a nových nástrojov tak, aby sa na nikoho nezabudlo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naliehavo žiada EÚ, aby vypracovala komplexnú globálnu stratégiu a plán na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja vrátane tých, ktoré sa týkajú zdravia, a cieľov zníženia výskytu HIV/AIDS; konštatuje, že v rámci tejto stratégie by sa mal osobitne zohľadniť vplyv ochorenia COVID-19, keďže dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja je kritické na zabezpečenie našej pripravenosti na budúce pandémie a iné otrasy, a to aj pokiaľ ide o systémy zdravotnej starostlivosti; vyzýva na prijatie účinnej dlhodobej globálnej stratégie EÚ v oblasti zdravia; trvá na tom, že je potrebné, aby Komisia zdvojnásobila svoje úsilie a zintenzívnila svoju činnosť, pokiaľ ide o vypracovanie účinných globálnych programov v oblasti zdravia, ktoré sú zacielené na systémy zdravotnej starostlivosti v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi a partnermi s cieľom podporiť služby reagujúce na potreby kľúčových a iných prioritných skupín obyvateľstva, ktoré čelia špecifickým výzvam, pokiaľ ide o prístup k službám súvisiacim s HIV, a to aj tým, že bude mladým ľuďom poskytovať služby v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, ktoré sú pre nich prispôsobené; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi a partnermi s cieľom uľahčiť a podporovať väčšie zapojenie do poskytovania liečby HIV vo všetkých oblastiach zasiahnutých konfliktom a odstraňovania diskriminácie utečencov súvisiacej s HIV, najmä pokiaľ ide o rovnaký prístup k antiretrovírusovej liečbe a službám zdravotnej starostlivosti v hostiteľských krajinách; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi a partnermi s cieľom zvýšiť podporu sociálnej ochrany vrátane potravinovej bezpečnosti a výživy pre zraniteľné skupiny obyvateľstva, najmä ľudí so zdravotným postihnutím, starnúce osoby žijúce s HIV a siroty v dôsledku AIDS; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi a partnermi s cieľom podporovať komunitnú angažovanosť a reakcie vedené komunitami ako kľúčové zložky účinnej reakcie na HIV/AIDS a boja proti stigmatizácii a diskriminácii súvisiacej s HIV/AIDS a investovať do nich, ako aj s cieľom integrovať prevenciu HIV a starostlivosť o nakazených do ponuky ostatných miestnych služieb zdravotnej starostlivosti ako vstupný bod pre informácie o HIV a s ním súvisiace vzdelávanie, komunikáciu a odbornú prípravu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali investície do zberu údajov v reálnom čase a do rozsiahlej databázy cenovo dostupných a prístupných, rodovo citlivých diagnostických a terapeutických potenciálnych vakcinačných látok proti HIV a iným infekčným ochoreniam súvisiacim s chudobou a zanedbávaným infekčným ochoreniam a aby posilnili regionálne a medziregionálne kapacity a spoluprácu v oblasti vedy, výskumu a inovácií; naliehavo žiada EÚ, aby ponúkla osobitnú podporu rozvojovým krajinám, najmä najmenej rozvinutým krajinám, pri účinnom využívaní pružností stanovených v Dohode TRIPS na ochranu verejného zdravia, predovšetkým pokiaľ ide o nútené licencie a paralelný dovoz, a aby optimalizovala využívanie mechanizmov dobrovoľných licencií a výmeny technológií na splnenie cieľov v oblasti verejného zdravia tým, že bude trvať na tom, aby nadnárodné farmaceutické spoločnosti zahrnuli do takýchto mechanizmov rozvojové krajiny so stredne vysokými príjmami a ponúkali v týchto krajinách cenovo dostupnú liečbu HIV; v širšom kontexte vyzýva, aby sa výdavky na výskum a vývoj oddelili od ceny liekov napríklad prostredníctvom združovania patentov, prieskumu otvorených zdrojov, využívania grantov a dotácií s cieľom zabezpečiť nepretržitú prístupnosť, cenovú dostupnosť a dostupnosť liečby a prístup k nej pre všetkých, ktorí ju potrebujú; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby sa postavila proti zahrnutiu opatrení TRIPS-plus do dohôd o voľnom obchode uzatvorených s rozvojovými krajinami so stredne vysokým príjmami s cieľom zabezpečiť, aby boli všetky druhy antiretrovírusovej liečby HIV cenovo dostupné, pričom sa v plnej miere dodrží vyhlásenie z Dauhy o Dohode TRIPS a verejnom zdraví; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, predsedovi Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov a UNAIDS. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 351 E, 2.12.2011, s. 95.

(2)  Ú. v. EÚ C 334, 19.9.2018, s. 106.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/156 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/156

---

P9_TA(2021)0251

Vojnoví zajatci po najnovšom konflikte medzi Arménskom a Azerbajdžanom

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o vojnových zajatcoch po najnovšom konflikte medzi Arménskom a Azerbajdžanom (2021/2693(RSP))

(2022/C 15/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Arménsku a Azerbajdžane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Arménsku a Azerbajdžane,

| — | so zreteľom na zasadnutie Rady pre partnerstvo medzi EÚ a Arménskom zo 17. decembra 2020 a na zasadnutie Rady pre spoluprácu medzi EÚ a Azerbajdžanom z 18. decembra 2020 a na ich príslušné závery, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zasadnutie Rady pre partnerstvo medzi EÚ a Arménskom zo 17. decembra 2020 a na zasadnutie Rady pre spoluprácu medzi EÚ a Azerbajdžanom z 18. decembra 2020 a na ich príslušné závery,

| — | so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov (OSN), Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, Európsky dohovor o ľudských právach a Ženevský dohovor (III) o zaobchádzaní s vojnovými zajatcami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov (OSN), Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, Európsky dohovor o ľudských právach a Ženevský dohovor (III) o zaobchádzaní s vojnovými zajatcami,

| — | so zreteľom na trojstranné vyhlásenie Arménska, Azerbajdžanu a Ruska o prímerí z 9. novembra 2020, ktoré nadobudlo účinnosť 10. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na trojstranné vyhlásenie Arménska, Azerbajdžanu a Ruska o prímerí z 9. novembra 2020, ktoré nadobudlo účinnosť 10. novembra 2020,

| — | so zreteľom na správu organizácie Human Rights Watch z 19. marca 2021 s názvom Azerbaijan: Armenian POWs Abused in Custody (Azerbajdžan: zneužívanie arménskych vojnových zajatcov vo väzbe), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu organizácie Human Rights Watch z 19. marca 2021 s názvom Azerbaijan: Armenian POWs Abused in Custody (Azerbajdžan: zneužívanie arménskych vojnových zajatcov vo väzbe),

| — | so zreteľom na vyhlásenie EÚ z 28. apríla 2021 o zajatcoch z najnovšieho konfliktu medzi Arménskom a Azerbajdžanom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie EÚ z 28. apríla 2021 o zajatcoch z najnovšieho konfliktu medzi Arménskom a Azerbajdžanom,

| — | so zreteľom na vyhlásenia spolupredsedov Minskej skupiny OBSE z 25. októbra 2020, z 30. októbra 2020, zo 14. decembra 2020, z 13. apríla 2021 a z 5. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia spolupredsedov Minskej skupiny OBSE z 25. októbra 2020, z 30. októbra 2020, zo 14. decembra 2020, z 13. apríla 2021 a z 5. mája 2021,

| — | so zreteľom na oznámenie Európskeho súdu pre ľudské práva adresované Výboru ministrov Rady Európy z 9. marca 2021 podľa článku 39 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora o predbežných opatreniach v súvislosti s nedávnym ozbrojeným konfliktom medzi Arménskom a Azerbajdžanom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Európskeho súdu pre ľudské práva adresované Výboru ministrov Rady Európy z 9. marca 2021 podľa článku 39 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora o predbežných opatreniach v súvislosti s nedávnym ozbrojeným konfliktom medzi Arménskom a Azerbajdžanom,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže od prvej vojny o Náhorný Karabach v rokoch 1988 až 1994 sa medzinárodné spoločenstvo snaží sprostredkovať trvalé a komplexné mierové urovnanie konfliktu v Náhornom Karabachu pod vedením spolupredsedov Minskej skupiny OBSE; |
| --- | --- |

A.

keďže od prvej vojny o Náhorný Karabach v rokoch 1988 až 1994 sa medzinárodné spoločenstvo snaží sprostredkovať trvalé a komplexné mierové urovnanie konfliktu v Náhornom Karabachu pod vedením spolupredsedov Minskej skupiny OBSE;

| B. | keďže najnovší ozbrojený konflikt medzi Arménskom a Azerbajdžanom od 27. septembra do 10. novembra 2020 si vyžiadal životy viac ako 5 000 vojakov, stovky civilistov bolo zranených a zabitých a tisíce ich bolo vysídlených; keďže tento konflikt naďalej postihuje obyvateľstvo z dôvodu nedostatku informácií o mieste pobytu príbuzných, návratu len niektorých vojnových zajatcov a iných zadržiavaných osôb, problémov s navrátením ľudských pozostatkov, prekážok prístupu k humanitárnej pomoci a zničenia základnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

B.

keďže najnovší ozbrojený konflikt medzi Arménskom a Azerbajdžanom od 27. septembra do 10. novembra 2020 si vyžiadal životy viac ako 5 000 vojakov, stovky civilistov bolo zranených a zabitých a tisíce ich bolo vysídlených; keďže tento konflikt naďalej postihuje obyvateľstvo z dôvodu nedostatku informácií o mieste pobytu príbuzných, návratu len niektorých vojnových zajatcov a iných zadržiavaných osôb, problémov s navrátením ľudských pozostatkov, prekážok prístupu k humanitárnej pomoci a zničenia základnej infraštruktúry;

| C. | keďže ľudia postihnutí týmto dlhotrvajúcim konfliktom už boli vystavení nadmernému utrpeniu; keďže celkovo si konflikt vyžiadal značné a neprijateľné civilné obete; |
| --- | --- |

C.

keďže ľudia postihnutí týmto dlhotrvajúcim konfliktom už boli vystavení nadmernému utrpeniu; keďže celkovo si konflikt vyžiadal značné a neprijateľné civilné obete;

| D. | keďže strety sa skončili po 44 dňoch na základe dohody medzi Arménskom, Azerbajdžanom a Ruskom o úplnom prímerí v Náhornom Karabachu a v jeho okolí, ktorá bola podpísaná 9. novembra 2020 a nadobudla platnosť 10. novembra 2020; |
| --- | --- |

D.

keďže strety sa skončili po 44 dňoch na základe dohody medzi Arménskom, Azerbajdžanom a Ruskom o úplnom prímerí v Náhornom Karabachu a v jeho okolí, ktorá bola podpísaná 9. novembra 2020 a nadobudla platnosť 10. novembra 2020;

| E. | keďže v bode 8 trojstranného vyhlásenia o prímerí sa uvádza, že je potrebné vymeniť si vojnových zajatcov, rukojemníkov a ďalšie zadržiavané osoby, ako aj pozostatky zabitých osôb; keďže tieto výmeny by sa mali uskutočňovať podľa zásady „všetci za všetkých“; |
| --- | --- |

E.

keďže v bode 8 trojstranného vyhlásenia o prímerí sa uvádza, že je potrebné vymeniť si vojnových zajatcov, rukojemníkov a ďalšie zadržiavané osoby, ako aj pozostatky zabitých osôb; keďže tieto výmeny by sa mali uskutočňovať podľa zásady „všetci za všetkých“;

| F. | keďže Arménsko aj Azerbajdžan sú zmluvnými stranami Ženevského dohovoru (III) o zaobchádzaní s vojnovými zajatcami, v ktorom sa v článku 118 stanovuje, že vojnoví zajatci musia byť bezodkladne po ukončení aktívnych prejavov nepriateľstva prepustení a repatriovaní; keďže článok 13 Ženevského dohovoru (III) stanovuje, že s vojnovými zajatcami sa musí vždy zaobchádzať humánnym spôsobom a akékoľvek protiprávne konanie alebo opomenutie zo strany mocnosti, ktorá ich zadržiava, ktoré spôsobí smrť alebo vážne ohrozuje zdravie zadržiavaného vojnového zajatca, je zakázané a bude sa považovať za závažné porušenie tohto dohovoru; keďže dohovor chráni aj vojnových zajatcov pred násilnými činmi alebo zastrašovaním, urážkami a zvedavosťou verejnosti; |
| --- | --- |

F.

keďže Arménsko aj Azerbajdžan sú zmluvnými stranami Ženevského dohovoru (III) o zaobchádzaní s vojnovými zajatcami, v ktorom sa v článku 118 stanovuje, že vojnoví zajatci musia byť bezodkladne po ukončení aktívnych prejavov nepriateľstva prepustení a repatriovaní; keďže článok 13 Ženevského dohovoru (III) stanovuje, že s vojnovými zajatcami sa musí vždy zaobchádzať humánnym spôsobom a akékoľvek protiprávne konanie alebo opomenutie zo strany mocnosti, ktorá ich zadržiava, ktoré spôsobí smrť alebo vážne ohrozuje zdravie zadržiavaného vojnového zajatca, je zakázané a bude sa považovať za závažné porušenie tohto dohovoru; keďže dohovor chráni aj vojnových zajatcov pred násilnými činmi alebo zastrašovaním, urážkami a zvedavosťou verejnosti;

| G. | keďže vojenský personál a civilisti zadržiavaní pred prímerím a po ňom majú podľa medzinárodného práva rôzne postavenie; keďže na jednej strane vojenský personál zajatý pred prímerím a po ňom by sa mal uznať za vojnových zajatcov a mal by požívať ochranu podľa Ženevských dohovorov; keďže na druhej strane civilisti zadržaní počas konfliktu musia byť uznaní za chránené osoby a sú chránení aj podľa Ženevských dohovorov; keďže civilisti zadržaní po prímerí sú namiesto toho chránení podľa medzinárodného práva v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

G.

keďže vojenský personál a civilisti zadržiavaní pred prímerím a po ňom majú podľa medzinárodného práva rôzne postavenie; keďže na jednej strane vojenský personál zajatý pred prímerím a po ňom by sa mal uznať za vojnových zajatcov a mal by požívať ochranu podľa Ženevských dohovorov; keďže na druhej strane civilisti zadržaní počas konfliktu musia byť uznaní za chránené osoby a sú chránení aj podľa Ženevských dohovorov; keďže civilisti zadržaní po prímerí sú namiesto toho chránení podľa medzinárodného práva v oblasti ľudských práv;

| H. | keďže od pozastavenia stretov sa uskutočnilo niekoľko výmen vojenských aj civilných väzňov, pričom posledná výmena sa uskutočnila 4. mája 2021; |
| --- | --- |

H.

keďže od pozastavenia stretov sa uskutočnilo niekoľko výmen vojenských aj civilných väzňov, pričom posledná výmena sa uskutočnila 4. mája 2021;

| I. | keďže podľa znepokojujúcich správ je v azerbajdžanskom zajatí zadržiavaných približne 200 Arménov; keďže Európsky súd pre ľudské práva uviedol, že dostal sťažnosti týkajúce sa 249 Arménov zadržiavaných Azerbajdžanom; keďže Európsky súd pre ľudské práva uplatnil predbežné opatrenia vo vzťahu k 229 Arménom a 183 z nich stále zostáva v platnosti; keďže Európsky súd pre ľudské práva 9. marca 2021 dospel k záveru, že Azerbajdžan nedodržal opatrenia, pričom poskytnuté informácie považoval za príliš všeobecné a obmedzené; keďže azerbajdžanské orgány priznali, že v zajatí držia 72 Arménov; keďže pokiaľ ide o ďalších 112 jednotlivcov, Azerbajdžan nepredložil Európskemu súdu pre ľudské práva žiadne informácie; keďže osud ostatných arménskych vojnových zajatcov nie je známy; keďže od ukončenia stretov bolo do Arménska repatriovaných 73 arménskych vojnových zajatcov a civilistov; |
| --- | --- |

I.

keďže podľa znepokojujúcich správ je v azerbajdžanskom zajatí zadržiavaných približne 200 Arménov; keďže Európsky súd pre ľudské práva uviedol, že dostal sťažnosti týkajúce sa 249 Arménov zadržiavaných Azerbajdžanom; keďže Európsky súd pre ľudské práva uplatnil predbežné opatrenia vo vzťahu k 229 Arménom a 183 z nich stále zostáva v platnosti; keďže Európsky súd pre ľudské práva 9. marca 2021 dospel k záveru, že Azerbajdžan nedodržal opatrenia, pričom poskytnuté informácie považoval za príliš všeobecné a obmedzené; keďže azerbajdžanské orgány priznali, že v zajatí držia 72 Arménov; keďže pokiaľ ide o ďalších 112 jednotlivcov, Azerbajdžan nepredložil Európskemu súdu pre ľudské práva žiadne informácie; keďže osud ostatných arménskych vojnových zajatcov nie je známy; keďže od ukončenia stretov bolo do Arménska repatriovaných 73 arménskych vojnových zajatcov a civilistov;

| J. | keďže Európsky súd pre ľudské práva dostal aj sťažnosti týkajúce sa 16 Azerbajdžancov, ktorých údajne zadržalo Arménsko a z ktorých 12 bolo v decembri 2020 repatriovaných; keďže Európsky súd pre ľudské práva pozastavil podľa článku 39 svoje preskúmanie vo vzťahu k ďalším štyrom osobám vzhľadom na povahu informácií získaných od vlády Arménska; |
| --- | --- |

J.

keďže Európsky súd pre ľudské práva dostal aj sťažnosti týkajúce sa 16 Azerbajdžancov, ktorých údajne zadržalo Arménsko a z ktorých 12 bolo v decembri 2020 repatriovaných; keďže Európsky súd pre ľudské práva pozastavil podľa článku 39 svoje preskúmanie vo vzťahu k ďalším štyrom osobám vzhľadom na povahu informácií získaných od vlády Arménska;

| K. | keďže boli predložené dôveryhodné správy o tom, že od ukončenia stretov 10. novembra 2020 boli tiež väznení príslušníci arménskeho služobného personálu a arménski civilisti; keďže azerbajdžanské orgány tvrdia, že títo rukojemníci a zajatci sú teroristi a nezaslúžia si štatút vojnových zajatcov podľa Ženevského dohovoru; |
| --- | --- |

K.

keďže boli predložené dôveryhodné správy o tom, že od ukončenia stretov 10. novembra 2020 boli tiež väznení príslušníci arménskeho služobného personálu a arménski civilisti; keďže azerbajdžanské orgány tvrdia, že títo rukojemníci a zajatci sú teroristi a nezaslúžia si štatút vojnových zajatcov podľa Ženevského dohovoru;

| L. | keďže organizácia Human Rights Watch 19. marca 2021 oznámila, že azerbajdžanské bezpečnostné a ozbrojené sily zneužívali arménskych vojnových zajatcov a podrobovali ich krutému a ponižujúcemu zaobchádzaniu a mučeniu buď pri ich zadržaní, počas ich presunu, alebo počas ich zadržiavania v rôznych zariadeniach určených na zaistenie; keďže azerbajdžanské sily použili na zadržanie civilistov násilie a vystavili ich mučeniu a neľudským a ponižujúcim podmienkam zadržiavania, čo viedlo k smrti najmenej dvoch zadržiavaných osôb v azerbajdžanskom zajatí; keďže azerbajdžanské sily zadržiavali týchto civilistov, hoci neexistovali žiadne dôkazy o tom, že predstavujú akúkoľvek bezpečnostnú hrozbu, ktorá by mohla odôvodniť ich zadržiavanie podľa medzinárodného humanitárneho práva; keďže Azerbajdžan popiera obvinenia, že arménski vojnoví zajatci boli podrobení zaobchádzaniu porušujúcemu Ženevské dohovory; |
| --- | --- |

L.

keďže organizácia Human Rights Watch 19. marca 2021 oznámila, že azerbajdžanské bezpečnostné a ozbrojené sily zneužívali arménskych vojnových zajatcov a podrobovali ich krutému a ponižujúcemu zaobchádzaniu a mučeniu buď pri ich zadržaní, počas ich presunu, alebo počas ich zadržiavania v rôznych zariadeniach určených na zaistenie; keďže azerbajdžanské sily použili na zadržanie civilistov násilie a vystavili ich mučeniu a neľudským a ponižujúcim podmienkam zadržiavania, čo viedlo k smrti najmenej dvoch zadržiavaných osôb v azerbajdžanskom zajatí; keďže azerbajdžanské sily zadržiavali týchto civilistov, hoci neexistovali žiadne dôkazy o tom, že predstavujú akúkoľvek bezpečnostnú hrozbu, ktorá by mohla odôvodniť ich zadržiavanie podľa medzinárodného humanitárneho práva; keďže Azerbajdžan popiera obvinenia, že arménski vojnoví zajatci boli podrobení zaobchádzaniu porušujúcemu Ženevské dohovory;

| M. | keďže videozáznamy, ktoré sa šíria na internete a v sociálnych médiách, údajne obsahujú dôkazy o zneužívaní a zlom zaobchádzaní so zadržanými osobami príslušníkmi ozbrojených síl oboch strán; keďže nič nenasvedčuje tomu, že by azerbajdžanské alebo arménske orgány rýchlo, verejne a účinne tieto incidenty vyšetrili alebo že by prípadné vyšetrovania viedli k trestnému stíhaniu; keďže existujú obvinenia, že vojnoví zajatci a ďalšie chránené osoby boli vystavené mimosúdnym popravám, nedobrovoľným zmiznutiam a skutkom zneuctenia mŕtvych; |
| --- | --- |

M.

keďže videozáznamy, ktoré sa šíria na internete a v sociálnych médiách, údajne obsahujú dôkazy o zneužívaní a zlom zaobchádzaní so zadržanými osobami príslušníkmi ozbrojených síl oboch strán; keďže nič nenasvedčuje tomu, že by azerbajdžanské alebo arménske orgány rýchlo, verejne a účinne tieto incidenty vyšetrili alebo že by prípadné vyšetrovania viedli k trestnému stíhaniu; keďže existujú obvinenia, že vojnoví zajatci a ďalšie chránené osoby boli vystavené mimosúdnym popravám, nedobrovoľným zmiznutiam a skutkom zneuctenia mŕtvych;

| N. | keďže 17. mája 2021 Komisia oznámila pridelenie ďalších 10 miliónov EUR na humanitárnu pomoc civilistom postihnutým nedávnym konfliktom v Náhornom Karabachu a v jeho okolí, čím sa pomoc EÚ ľuďom v núdzi od začiatku stretov v septembri 2020 zvýši na viac ako 17 miliónov EUR; |
| --- | --- |

N.

keďže 17. mája 2021 Komisia oznámila pridelenie ďalších 10 miliónov EUR na humanitárnu pomoc civilistom postihnutým nedávnym konfliktom v Náhornom Karabachu a v jeho okolí, čím sa pomoc EÚ ľuďom v núdzi od začiatku stretov v septembri 2020 zvýši na viac ako 17 miliónov EUR;

| O. | keďže všetky strany by mali poskytnúť aktuálne mapy mínových polí s cieľom umožniť civilistom návrat do bývalých konfliktných regiónov; |
| --- | --- |

O.

keďže všetky strany by mali poskytnúť aktuálne mapy mínových polí s cieľom umožniť civilistom návrat do bývalých konfliktných regiónov;

| P. | keďže v Parku vojenských trofejí, ktorý bol slávnostne otvorený 12. apríla 2021 v Baku, sa údajne vystavuje arménske vojenské vybavenie, voskové figuríny zobrazujúce mŕtvych a umierajúcich arménskych vojakov a modely arménskych vojnových zajatcov pripútaných reťazou v cele, čo môže byť vnímané ako glorifikácia násilia a predstavuje riziko podnecovania k ďalším nepriateľským náladám, nenávistným prejavom alebo dokonca neľudskému zaobchádzaniu so zostávajúcimi vojenskými zajatcami a s ďalšími arménskymi zajatými civilistami, a teda udržiavania atmosféry nenávisti, a to v rozpore so všetkými oficiálnymi vyhláseniami o zmierení; |
| --- | --- |

P.

keďže v Parku vojenských trofejí, ktorý bol slávnostne otvorený 12. apríla 2021 v Baku, sa údajne vystavuje arménske vojenské vybavenie, voskové figuríny zobrazujúce mŕtvych a umierajúcich arménskych vojakov a modely arménskych vojnových zajatcov pripútaných reťazou v cele, čo môže byť vnímané ako glorifikácia násilia a predstavuje riziko podnecovania k ďalším nepriateľským náladám, nenávistným prejavom alebo dokonca neľudskému zaobchádzaniu so zostávajúcimi vojenskými zajatcami a s ďalšími arménskymi zajatými civilistami, a teda udržiavania atmosféry nenávisti, a to v rozpore so všetkými oficiálnymi vyhláseniami o zmierení;

| Q. | keďže 12. mája 2021 vojenské jednotky Azerbajdžanu vstúpili dočasne na územie Arménska, čo predstavuje porušenie územnej celistvosti Arménska a medzinárodného práva; keďže toto porušenie arménskeho zvrchovaného územia nadväzuje na znepokojujúce vyhlásenia azerbajdžanských predstaviteľov vrátane prezidenta, ktorí podľa všetkého nastoľujú územné nároky a hrozia použitím sily, a tým oslabujú úsilie o dosiahnutie bezpečnosti a stability v tomto regióne; |
| --- | --- |

Q.

keďže 12. mája 2021 vojenské jednotky Azerbajdžanu vstúpili dočasne na územie Arménska, čo predstavuje porušenie územnej celistvosti Arménska a medzinárodného práva; keďže toto porušenie arménskeho zvrchovaného územia nadväzuje na znepokojujúce vyhlásenia azerbajdžanských predstaviteľov vrátane prezidenta, ktorí podľa všetkého nastoľujú územné nároky a hrozia použitím sily, a tým oslabujú úsilie o dosiahnutie bezpečnosti a stability v tomto regióne;

| R. | keďže v uplynulých mesiacoch došlo k repatriácii ľudských pozostatkov a poskytovaniu humanitárnej pomoci obyvateľstvu vážne postihnutému konfliktom; |
| --- | --- |

R.

keďže v uplynulých mesiacoch došlo k repatriácii ľudských pozostatkov a poskytovaniu humanitárnej pomoci obyvateľstvu vážne postihnutému konfliktom;

| S. | keďže je potrebné obnoviť úsilie o budovanie dôvery medzi oboma krajinami a dosiahnutie pokroku smerom k udržateľnému mieru; |
| --- | --- |

S.

keďže je potrebné obnoviť úsilie o budovanie dôvery medzi oboma krajinami a dosiahnutie pokroku smerom k udržateľnému mieru;

| 1. | požaduje okamžité a bezpodmienečné prepustenie všetkých arménskych vojenských aj civilných väzňov zadržaných počas konfliktu a po ňom a žiada, aby sa Azerbajdžan v budúcnosti zdržal svojvoľného zadržiavania osôb; naliehavo vyzýva strany, aby v plnej miere dodržiavali trojstranné vyhlásenie o prímerí z 9. novembra 2020, v ktorom sa stanovuje výmena vojnových zajatcov, rukojemníkov a ďalších zadržiavaných osôb, ako aj pozostatkov ľudí zabitých počas násilností; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad násilím, ku ktorému došlo počas nedávnej vojny medzi Arménskom a Azerbajdžanom v Náhornom Karabachu; vyjadruje solidaritu s obeťami a ich rodinami; vyjadruje poľutovanie nad porušovaním prímeria, ktoré viedlo k ďalšiemu ľudskému utrpeniu, stratám na životoch a ničeniu; odsudzuje všetky útoky namierené proti civilnému obyvateľstvu a pripomína povinnosť štátov chrániť životy civilistov, ktorá vyplýva z medzinárodného humanitárneho práva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naliehavo vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby poskytla úplný zoznam všetkých osôb držaných v zajatí v súvislosti s ozbrojeným konfliktom a aby poskytla informácie o tom, kde sa tieto osoby nachádzajú, ako aj o ich zdravotnom stave vrátane informácií o osobách, ktoré zahynuli v zajatí; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opätovne pripomína, že neposkytnutie informácií o osude a mieste zadržiavania nezvestných osôb môže predstavovať nedobrovoľné zmiznutie, ktorému sa Azerbajdžan aj Arménsko zaviazali predchádzať; vyzýva všetky strany, aby objasnili osud a miesto, kde sa nachádzajú zmiznuté osoby, a aby dôstojne zaobchádzali s telami mŕtvych; |
| --- | --- |

4.

| 5. | požaduje, aby azerbajdžanská vláda dodržiavala právne záruky, umožnila prístup právnikom, lekárom a obhajcom ľudských práv k arménskym väzňom a uľahčila ich komunikáciu s príbuznými; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad vierohodnými správami, podľa ktorých arménski vojnoví zajatci a ďalšie zajaté osoby boli a sú zadržiavané v ponižujúcich podmienkach a boli počas tohto zajatia alebo zadržiavania podrobené neľudskému zaobchádzaniu a mučeniu; odsudzuje všetky prípady mučenia a nedobrovoľného zmiznutia vrátane prípadov, ku ktorým došlo v rámci ozbrojeného konfliktu, ako aj zlé zaobchádzanie s telami a ich zneucťovanie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva azerbajdžanské orgány, aby zabezpečili, že osobám, ktoré sú stále vo väzbe, bude poskytnutá všetka ochrana vyžadovaná podľa medzinárodného práva v oblasti ľudských práv a humanitárneho práva vrátane ochrany pred mučením a neľudským zaobchádzaním; vyzýva arménske a azerbajdžanské orgány, aby viedli nezávislé, rýchle, verejné a účinné vyšetrovanie a stíhali všetky vierohodné obvinenia z vážneho porušenia Ženevských dohovorov a iného porušenia medzinárodného práva a z vojnových zločinov s cieľom zabezpečiť vyvodenie zodpovednosti voči zodpovedným osobám a odškodniť obete, prípadne aj s pomocou osobitnej medzinárodnej misie; vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby v plnej miere spolupracovala s Európskym súdom pre ľudské práva pri vyšetrovaní platnosti správ o dehumanizačnom zaobchádzaní s arménskymi zajatcami a aby vyvodila zodpovednosť voči zodpovedným osobám; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opätovne pripomína, že v súčasnosti nie sú verejne dostupné dôveryhodné informácie o azerbajdžanských vojnových zajatcoch a osobách držaných v arménskom zajatí; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína všetkým stranám konfliktu ich záväzok dodržiavať medzinárodné humanitárne právo, ktoré zakazuje mučenie a iné ponižujúce alebo neľudské zaobchádzanie, a opakovane zdôrazňuje, že mučenie a zlé zaobchádzanie s vojnovými zajatcami sú vojnové zločiny; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dôrazne odsudzuje incident, ku ktorému došlo 9. apríla 2021, keď azerbajdžanské orgány nechali odletieť prázdne lietadlo, ktoré malo repatriovať arménske zadržiavané osoby; považuje to za veľmi necitlivé konanie, ktoré navyše ilustruje všeobecne ponižujúci postoj Azerbajdžanu voči arménskym zadržiavaným osobám a ich rodinám; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje naliehavú potrebu zdržať sa akejkoľvek nepriateľskej rétoriky alebo konania, ktoré by mohlo byť vnímané ako podnecovanie nenávisti alebo priameho násilia, či podpora beztrestnosti, alebo ktoré by mohlo ohroziť úsilie o vytvorenie a podporu atmosféry vedúcej k dôvere a zmiereniu, spolupráci a udržateľnému mieru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby plne spolupracovala s Európskym súdom pre ľudské práva v otázke arménskych zajatcov a aby dodržiavala predbežné opatrenia súdu, ktorý Azerbajdžanu nariadil poskytnúť podrobné informácie o podmienkach zadržiavania zajatcov, ich zdravotnom stave a opatreniach prijatých v záujme ich návratu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyjadruje presvedčenie, že výmena všetkých zajatcov a pozostatkov zosnulých a konečné vyriešenie tejto otázky je núdzovou humanitárnou situáciou, najmä pre rodiny postihnutých osôb, a bola by prvým, zúfalo potrebným opatrením na budovanie dôvery s cieľom dosiahnuť základnú stabilitu v tomto regióne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby príslušným medzinárodným organizáciám, ako sú Medzinárodný výbor Červeného kríža a Európsky výbor na zabránenie mučeniu a neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, zaručila voľný a neobmedzený prístup k zajatcom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje naliehavú potrebu zabezpečiť, aby sa humanitárna pomoc dostala k tým, ktorí ju potrebujú, aby sa zaistila bezpečnosť arménskeho obyvateľstva a jeho kultúrneho dedičstva v Náhornom Karabachu a aby sa vnútorne vysídlené osoby a utečenci mohli vrátiť do miesta svojho predchádzajúceho pobytu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | dôrazne trvá na tom, aby sa obe strany zdržali konania, ktoré ničí arménske dedičstvo v Azerbajdžane a azerbajdžanské dedičstvo v Arménsku; vyzýva na úplnú obnovu zbúraných lokalít a väčšie zapojenie medzinárodného spoločenstva do ochrany svetového dedičstva v tomto regióne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína úsilie medzinárodného spoločenstva pod vedením spolupredsedov Minskej skupiny OBSE o nájdenie mierového, trvalého, komplexného a udržateľného riešenia založeného na základných zásadách OBSE z roku 2009 (nepoužívanie sily, územná celistvosť a rovnosť práv a sebaurčenie národov) s cieľom vymedziť budúce postavenie regiónu Náhorný Karabach; pripomína, že to možno dosiahnuť len politickým riešením dosiahnutým na základe rokovaní so skutočným odhodlaním všetkých zainteresovaných strán; vyzýva strany, aby čo najskôr obnovili politický dialóg na vysokej úrovni pod záštitou spolupredsedov Minskej skupiny OBSE; vyzýva arménsku a azerbajdžanskú vládu, ako aj medzinárodných mediátorov, aby systematicky zapájali ženy do mierového procesu a konzultovali s obhajkyňami ľudských práv; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že členské štáty EÚ, ktoré sa zúčastňujú na činnosti Minskej skupiny OBSE, neboli prítomné pri sprostredkovaní dohody o prímerí a že EÚ nepreukázala vedúcu úlohu, keď išlo o to, aby jej dvaja vysoko cenení východní partneri zasadli k rokovaciemu stolu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odsudzuje otvorenie tzv. Parku vojenských trofejí v Baku, ktorý je prístupný verejnosti od 14. apríla 2021, pretože stupňuje dlhodobé nepriateľské nálady a oslabuje vzájomnú dôveru medzi Arménskom a Azerbajdžanom; naliehavo preto žiada, aby bol bezodkladne zatvorený; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) a Komisiu, aby Arménsku a Azerbajdžanu poskytli všetku potrebnú pomoc pri posilnení prímeria a podpore každého úsilia vedúceho k stabilite, rekonštrukcii, budovaniu dôvery a povojnovej obnove a aby pozorne sledovali vykonávanie ustanovení prímeria, najmä pokiaľ ide o mechanizmus jeho monitorovania; vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili podporu občianskej spoločnosti a obhajcov ľudských práv a spoluprácu s nimi, najmä pokiaľ ide o obmedzenia ich činnosti; domnieva sa, že osobitný zástupca EÚ pre Zakaukazsko zohráva v tejto súvislosti dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby naďalej podporovali poskytovanie naliehavej humanitárnej pomoci a prácu medzinárodných organizácií v tejto oblasti a na ochranu kultúrneho a náboženského dedičstva a aby tiež podporovali organizácie občianskej spoločnosti v Arménsku a Azerbajdžane, ktoré skutočne prispievajú k zmiereniu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva PK/VP, aby sa spolu s členskými štátmi na nadchádzajúcom samite Východného partnerstva na jeseň 2021 zaoberal aj bezpečnosťou, stabilitou a regionálnou spoluprácou v Zakaukazsku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi OSN, generálnemu tajomníkovi OBSE, spolupredsedom Minskej skupiny, prezidentovi, vláde a parlamentu Arménska a prezidentovi, vláde a parlamentu Azerbajdžanu. |
| --- | --- |

23.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/161

---

P9_TA(2021)0252

Situácia na Haiti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o situácii na Haiti (2021/2694(RSP))

(2022/C 15/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Haiti, najmä na uznesenie z 19. januára 2011 o situácii na Haiti rok po zemetrasení: humanitárna pomoc a obnova (1), z 8. februára 2018 o detskom otroctve na Haiti (2) a z 28. novembra 2019 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Haiti, najmä na uznesenie z 19. januára 2011 o situácii na Haiti rok po zemetrasení: humanitárna pomoc a obnova (1), z 8. februára 2018 o detskom otroctve na Haiti (2) a z 28. novembra 2019 (3),

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedu Bezpečnostnej rady OSN o Haiti z 24. marca 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedu Bezpečnostnej rady OSN o Haiti z 24. marca 2021,

| — | so zreteľom na správu integrovaného úradu OSN na Haiti (BINUH) z 11. februára 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu integrovaného úradu OSN na Haiti (BINUH) z 11. februára 2021,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z decembra 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z decembra 1948,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966,

| — | so zreteľom na Americký dohovor o ľudských právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Americký dohovor o ľudských právach,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z 20. novembra 1989,

| — | so zreteľom na základné zásady OSN týkajúce sa nezávislosti súdnictva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na základné zásady OSN týkajúce sa nezávislosti súdnictva,

| — | so zreteľom na univerzálny štatút sudcov a štatút iberoamerických sudcov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na univerzálny štatút sudcov a štatút iberoamerických sudcov,

| — | so zreteľom na Dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu z Cotonou,

| — | so zreteľom na ústavu Haitskej republiky z roku 1987, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Haitskej republiky z roku 1987,

| — | so zreteľom na spoločnú správu Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) a BINUH z 18. januára 2021 s názvom Unrest in Haiti: Their impact on Human Rights and the State’s obligation to protect all citizens (Nepokoje na Haiti: Vplyv na ľudské práva a povinnosť štátu chrániť všetkých občanov), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú správu Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) a BINUH z 18. januára 2021 s názvom Unrest in Haiti: Their impact on Human Rights and the State’s obligation to protect all citizens (Nepokoje na Haiti: Vplyv na ľudské práva a povinnosť štátu chrániť všetkých občanov),

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže neuskutočnenie volieb v októbri 2020 tiež viedlo k vláde na základe vyhlášky, pričom správy o neúspešných pokusoch o prevrat svedčia o rastúcej politickej a sociálnej nestabilite na Haiti; |
| --- | --- |

A.

keďže neuskutočnenie volieb v októbri 2020 tiež viedlo k vláde na základe vyhlášky, pričom správy o neúspešných pokusoch o prevrat svedčia o rastúcej politickej a sociálnej nestabilite na Haiti;

| B. | keďže politická opozícia a skupiny občianskej spoločnosti tvrdia, že mandát prezidenta Moïsea sa skončil 6. februára 2021 v súlade s rozsudkom haitskej Najvyššej súdnej rady, a trvajú na vymenovaní dočasného prezidenta; keďže Jovenel Moïse odmieta odstúpiť, pretože zastáva názor, že jeho mandát sa začal vo februári 2017 v nadväznosti na druhé voľby, ktoré sa konali v roku 2016, vzhľadom na to, že výsledky predchádzajúcich volieb boli z dôvodu údajného podvodu spochybňované; |
| --- | --- |

B.

keďže politická opozícia a skupiny občianskej spoločnosti tvrdia, že mandát prezidenta Moïsea sa skončil 6. februára 2021 v súlade s rozsudkom haitskej Najvyššej súdnej rady, a trvajú na vymenovaní dočasného prezidenta; keďže Jovenel Moïse odmieta odstúpiť, pretože zastáva názor, že jeho mandát sa začal vo februári 2017 v nadväznosti na druhé voľby, ktoré sa konali v roku 2016, vzhľadom na to, že výsledky predchádzajúcich volieb boli z dôvodu údajného podvodu spochybňované;

| C. | keďže od 14. januára 2021 tisícky Haiťanov protestujú proti predĺženiu funkčného obdobia prezidenta Moïsea o jeden rok, ako aj proti referendu; keďže protesty sú potláčané násilne; |
| --- | --- |

C.

keďže od 14. januára 2021 tisícky Haiťanov protestujú proti predĺženiu funkčného obdobia prezidenta Moïsea o jeden rok, ako aj proti referendu; keďže protesty sú potláčané násilne;

| D. | keďže v dôsledku neuskutočnenia volieb v riadnom čase v roku 2019 sa mandát všetkých zákonodarcov Poslaneckej snemovne a dvoch tretín Senátu skončil v januári 2020 a mandát všetkých primátorov v júli 2020; keďže prezident Moïse odvtedy vedie krajinu na základe vyhlášky, pričom moc jeho vlády upevňuje veľké množstvo vyhlášok; keďže prezident Moïse naplánoval parlamentné voľby, voľby do orgánov samosprávy obcí a prezidentské voľby na 19. septembra 2021; |
| --- | --- |

D.

keďže v dôsledku neuskutočnenia volieb v riadnom čase v roku 2019 sa mandát všetkých zákonodarcov Poslaneckej snemovne a dvoch tretín Senátu skončil v januári 2020 a mandát všetkých primátorov v júli 2020; keďže prezident Moïse odvtedy vedie krajinu na základe vyhlášky, pričom moc jeho vlády upevňuje veľké množstvo vyhlášok; keďže prezident Moïse naplánoval parlamentné voľby, voľby do orgánov samosprávy obcí a prezidentské voľby na 19. septembra 2021;

| E. | keďže prezident Moïse vydal 5. januára 2021 vyhlášku, v ktorej sa uvádza, že ústavné referendum by sa malo konať 27. júna 2021, a svoje rozhodnutie nedávno potvrdil aj napriek protestom v krajine a zo strany medzinárodného spoločenstva; keďže navrhovaná ústavná reforma by znamenala ďalšiu koncentráciu výkonných právomocí; keďže v článku 284.3 haitskej ústavy sa stanovuje, že „všeobecné voľby, ktorých cieľom je zmena ústavy, sú prísne zakázané“; keďže na protest proti referendu odvtedy vyšli do ulíc tisíce Haiťanov; |
| --- | --- |

E.

keďže prezident Moïse vydal 5. januára 2021 vyhlášku, v ktorej sa uvádza, že ústavné referendum by sa malo konať 27. júna 2021, a svoje rozhodnutie nedávno potvrdil aj napriek protestom v krajine a zo strany medzinárodného spoločenstva; keďže navrhovaná ústavná reforma by znamenala ďalšiu koncentráciu výkonných právomocí; keďže v článku 284.3 haitskej ústavy sa stanovuje, že „všeobecné voľby, ktorých cieľom je zmena ústavy, sú prísne zakázané“; keďže na protest proti referendu odvtedy vyšli do ulíc tisíce Haiťanov;

| F. | keďže EÚ 6. mája 2021 oznámila, že organizáciu referenda na Haiti naplánovaného na 27. júna 2021 finančne nepodporí ani nevyšle pozorovateľskú misiu v záujme monitorovania volieb, keďže tento proces nepovažuje za dostatočne transparentný a demokratický v krajine, ktorou zmieta neistota a politická nestabilita; |
| --- | --- |

F.

keďže EÚ 6. mája 2021 oznámila, že organizáciu referenda na Haiti naplánovaného na 27. júna 2021 finančne nepodporí ani nevyšle pozorovateľskú misiu v záujme monitorovania volieb, keďže tento proces nepovažuje za dostatočne transparentný a demokratický v krajine, ktorou zmieta neistota a politická nestabilita;

| G. | keďže ústredná skupina pre Haiti (zložená z osobitného predstaviteľa generálneho tajomníka OSN, veľvyslancov Brazílie, Kanady, Francúzska, Nemecka, Španielska, Európskej únie a Spojených štátov amerických, ako aj osobitného predstaviteľa Organizácie amerických štátov) vyjadrila znepokojenie nad tým, že proces zmeny ústavy nie je dostatočne inkluzívny, participatívny a transparentný; |
| --- | --- |

G.

keďže ústredná skupina pre Haiti (zložená z osobitného predstaviteľa generálneho tajomníka OSN, veľvyslancov Brazílie, Kanady, Francúzska, Nemecka, Španielska, Európskej únie a Spojených štátov amerických, ako aj osobitného predstaviteľa Organizácie amerických štátov) vyjadrila znepokojenie nad tým, že proces zmeny ústavy nie je dostatočne inkluzívny, participatívny a transparentný;

| H. | keďže podľa výsledkov prieskumu Senátu a správy Najvyššieho súdneho dvora audítorov na Haiti je prezident Moïse zapojený do prípadu sprenevery a podvodu, keďže údajne prijal finančné prostriedky z programu PetroCaribe; |
| --- | --- |

H.

keďže podľa výsledkov prieskumu Senátu a správy Najvyššieho súdneho dvora audítorov na Haiti je prezident Moïse zapojený do prípadu sprenevery a podvodu, keďže údajne prijal finančné prostriedky z programu PetroCaribe;

| I. | keďže haitský sudca najvyššieho súdu Yvickel Dieujuste Dabrésil bol 7. februára 2021 spolu 18 ďalšími ľuďmi zatknutý a obvinený zo sprisahania proti vláde; keďže sudcu Dabrésila prepustili 11. februára 2021, no zvyšných 17 ľudí naďalej zostáva vo väzbe; |
| --- | --- |

I.

keďže haitský sudca najvyššieho súdu Yvickel Dieujuste Dabrésil bol 7. februára 2021 spolu 18 ďalšími ľuďmi zatknutý a obvinený zo sprisahania proti vláde; keďže sudcu Dabrésila prepustili 11. februára 2021, no zvyšných 17 ľudí naďalej zostáva vo väzbe;

| J. | keďže prezident Moïse vydal 8. februára 2021 vyhlášku, ktorou nariadil „odchod do dôchodku“ troch sudcov najvyššieho súdu (sudcovia Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis a Wendelle Coq Thelot) a o pár dní neskôr vydal ďalšiu vyhlášku, ktorou vymenoval troch nových sudcov najvyššieho súdu bez toho, aby dodržal postup stanovený právom; keďže zamestnanci justičného systému začali v pondelok 15. februára 2021 neobmedzený štrajk ako reakciu na prezidentské vyhlášky; |
| --- | --- |

J.

keďže prezident Moïse vydal 8. februára 2021 vyhlášku, ktorou nariadil „odchod do dôchodku“ troch sudcov najvyššieho súdu (sudcovia Yvickel Dieujuste Dabrésil, Joseph Mécène Jean-Louis a Wendelle Coq Thelot) a o pár dní neskôr vydal ďalšiu vyhlášku, ktorou vymenoval troch nových sudcov najvyššieho súdu bez toho, aby dodržal postup stanovený právom; keďže zamestnanci justičného systému začali v pondelok 15. februára 2021 neobmedzený štrajk ako reakciu na prezidentské vyhlášky;

| K. | keďže haitský režim zatkol v marci 2021 vyššieho policajného dôstojníka, čím sa prudko zhoršila ústavná kríza v krajine; |
| --- | --- |

K.

keďže haitský režim zatkol v marci 2021 vyššieho policajného dôstojníka, čím sa prudko zhoršila ústavná kríza v krajine;

| L. | keďže Haiti čelí v posledných mesiacoch prudkému nárastu násilia, ako sú únosy, znásilnenia, vraždy a masakry, ktoré väčšinou páchajú ozbrojené skupiny konajúce takmer úplne beztrestne; keďže počas prvých troch mesiacov roku 2021 došlo k 117 vraždám a 142 únosom; keďže len v apríli 2021 došlo k 91 únosom; |
| --- | --- |

L.

keďže Haiti čelí v posledných mesiacoch prudkému nárastu násilia, ako sú únosy, znásilnenia, vraždy a masakry, ktoré väčšinou páchajú ozbrojené skupiny konajúce takmer úplne beztrestne; keďže počas prvých troch mesiacov roku 2021 došlo k 117 vraždám a 142 únosom; keďže len v apríli 2021 došlo k 91 únosom;

| M. | keďže únos viacerých členov katolíckeho duchovenstva (ktorí boli následne prepustení) pracujúcich v prospech miestnych obyvateľov, ku ktorému došlo 11. apríla 2021 v Port-au-Prince, hlboko šokoval haitskú a medzinárodnú verejnú mienku a viedol k zintenzívneniu protestov proti súčasnej vláde; |
| --- | --- |

M.

keďže únos viacerých členov katolíckeho duchovenstva (ktorí boli následne prepustení) pracujúcich v prospech miestnych obyvateľov, ku ktorému došlo 11. apríla 2021 v Port-au-Prince, hlboko šokoval haitskú a medzinárodnú verejnú mienku a viedol k zintenzívneniu protestov proti súčasnej vláde;

| N. | keďže od roku 2015 krajinu opustilo viac ako 300 000 ľudí; keďže nárast násilia a zhoršenie bezpečnosti v krajine viedli k prudkému nárastu počtu žiadateľov o azyl z Haiti, a to najmä vo Francúzskej Guyane, a k odchodu mnohých medzinárodných a humanitárnych MVO z Haiti; |
| --- | --- |

N.

keďže od roku 2015 krajinu opustilo viac ako 300 000 ľudí; keďže nárast násilia a zhoršenie bezpečnosti v krajine viedli k prudkému nárastu počtu žiadateľov o azyl z Haiti, a to najmä vo Francúzskej Guyane, a k odchodu mnohých medzinárodných a humanitárnych MVO z Haiti;

| O. | keďže za posledné roky postihlo Haiti niekoľko vĺn rozsiahlych mobilizácií proti vysokým životným nákladom, autoritárstvu a korupcii; keďže súčasná politická kríza sa spája a je porovnateľná so zhoršením všetkých sociálnych, hospodárskych, bezpečnostných a ľudskoprávnych ukazovateľov; keďže došlo k zvýšeniu chudoby a obmedzeniu už aj tak nedostatočného prístupu k základných sociálnym službám a keďže v priebehu dvoch rokov sa potravinová neistota takmer zdvojnásobila a teraz postihuje milióny Haiťanov; keďže Haiti je jedinou najmenej rozvinutou krajinou Ameriky; keďže Haiti, ktoré sa nachádza na 170. mieste v indexe ľudského rozvoja za rok 2019 Rozvojového programu OSN (UNDP), neustále potrebuje humanitárnu a rozvojovú pomoc a naďalej zostáva najchudobnejšou krajinou Ameriky, ako aj jednou z najchudobnejších krajín na svete, pričom až 59 % obyvateľstva žije pod národnou hranicou chudoby; keďže korupcia vlády sa vymyká kontrole a index vnímania korupcie za rok 2018 organizácie Transparency International radí Haiti na 161. miesto zo 180 štátov, ktoré sa zúčastnili na prieskume; |
| --- | --- |

O.

keďže za posledné roky postihlo Haiti niekoľko vĺn rozsiahlych mobilizácií proti vysokým životným nákladom, autoritárstvu a korupcii; keďže súčasná politická kríza sa spája a je porovnateľná so zhoršením všetkých sociálnych, hospodárskych, bezpečnostných a ľudskoprávnych ukazovateľov; keďže došlo k zvýšeniu chudoby a obmedzeniu už aj tak nedostatočného prístupu k základných sociálnym službám a keďže v priebehu dvoch rokov sa potravinová neistota takmer zdvojnásobila a teraz postihuje milióny Haiťanov; keďže Haiti je jedinou najmenej rozvinutou krajinou Ameriky; keďže Haiti, ktoré sa nachádza na 170. mieste v indexe ľudského rozvoja za rok 2019 Rozvojového programu OSN (UNDP), neustále potrebuje humanitárnu a rozvojovú pomoc a naďalej zostáva najchudobnejšou krajinou Ameriky, ako aj jednou z najchudobnejších krajín na svete, pričom až 59 % obyvateľstva žije pod národnou hranicou chudoby; keďže korupcia vlády sa vymyká kontrole a index vnímania korupcie za rok 2018 organizácie Transparency International radí Haiti na 161. miesto zo 180 štátov, ktoré sa zúčastnili na prieskume;

| P. | keďže v období od augusta 2020 do februára 2021 čelili približne štyri milióny Haiťanov (4) akútnej potravinovej neistote; keďže medzi hlavné faktory, ktoré prispievajú k potravinovej neistote, patria hospodársky úpadok, slabá úroda, hurikán Laura (23. augusta 2020) a pandémia ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

P.

keďže v období od augusta 2020 do februára 2021 čelili približne štyri milióny Haiťanov (4) akútnej potravinovej neistote; keďže medzi hlavné faktory, ktoré prispievajú k potravinovej neistote, patria hospodársky úpadok, slabá úroda, hurikán Laura (23. augusta 2020) a pandémia ochorenia COVID-19;

| Q. | keďže nepokoje a byrokratický chaos sa stali najnaliehavejším problémom na Haiti a tým narušili nasadzovanie vakcíny proti ochoreniu COVID-19, čo vedie k riziku vyššieho počtu úmrtí a k tomu, že krajina nedokáže držať krok s globálnym bojom proti vírusu; keďže nedostatočné zvládnutie pandémie ochorenia COVID-19 len prispelo k už existujúcim základným spoločenským problémom; |
| --- | --- |

Q.

keďže nepokoje a byrokratický chaos sa stali najnaliehavejším problémom na Haiti a tým narušili nasadzovanie vakcíny proti ochoreniu COVID-19, čo vedie k riziku vyššieho počtu úmrtí a k tomu, že krajina nedokáže držať krok s globálnym bojom proti vírusu; keďže nedostatočné zvládnutie pandémie ochorenia COVID-19 len prispelo k už existujúcim základným spoločenským problémom;

| R. | keďže medzinárodné spoločenstvo poskytlo Haiti bezprecedentnú pomoc na financovanie obnovy po zemetrasení v roku 2010; keďže Haiťania dnes nevidia žiadne výsledky tohto úsilia, čo vyvoláva obavy zo zlej správy vecí verejných a výrazného nesprávneho hospodárenia s finančnými prostriedkami; |
| --- | --- |

R.

keďže medzinárodné spoločenstvo poskytlo Haiti bezprecedentnú pomoc na financovanie obnovy po zemetrasení v roku 2010; keďže Haiťania dnes nevidia žiadne výsledky tohto úsilia, čo vyvoláva obavy zo zlej správy vecí verejných a výrazného nesprávneho hospodárenia s finančnými prostriedkami;

| S. | keďže v dôsledku zlého hospodárenia s prijatými medzinárodnými finančnými prostriedkami, vysokých poplatkov účtovaných za vzdelávanie spolu s rozšírenými nízkymi príjmami rodín a nízkou kvalitou dostupného vzdelania je približne polovica haitských obyvateľov starších ako 15 rokov negramotná; keďže v dôsledku ďalšej eskalácie nepokojov a pandémie a ich vplyvu na každodenný život haitských obyvateľov bolo 70 % haitských detí ponechaných mimo školy; keďže najmenej 350 000 detí a mladých ľudí v celej krajine zostáva mimo základnej a strednej školy; |
| --- | --- |

S.

keďže v dôsledku zlého hospodárenia s prijatými medzinárodnými finančnými prostriedkami, vysokých poplatkov účtovaných za vzdelávanie spolu s rozšírenými nízkymi príjmami rodín a nízkou kvalitou dostupného vzdelania je približne polovica haitských obyvateľov starších ako 15 rokov negramotná; keďže v dôsledku ďalšej eskalácie nepokojov a pandémie a ich vplyvu na každodenný život haitských obyvateľov bolo 70 % haitských detí ponechaných mimo školy; keďže najmenej 350 000 detí a mladých ľudí v celej krajine zostáva mimo základnej a strednej školy;

| T. | keďže systém Restavèk, moderná forma otroctva, je na Haiti stále bežnou praxou; keďže podstatou tohto systému je, že haitské deti z chudobných domácností rodičia posielajú žiť s inými rodinami, aby pre ne pracovali ako domáci zamestnanci; keďže tieto deti sú často obeťami zneužívania a zlého zaobchádzania bez prístupu k vzdelávaniu; |
| --- | --- |

T.

keďže systém Restavèk, moderná forma otroctva, je na Haiti stále bežnou praxou; keďže podstatou tohto systému je, že haitské deti z chudobných domácností rodičia posielajú žiť s inými rodinami, aby pre ne pracovali ako domáci zamestnanci; keďže tieto deti sú často obeťami zneužívania a zlého zaobchádzania bez prístupu k vzdelávaniu;

| 1. | naliehavo vyzýva haitské orgány, aby zorganizovali slobodné, spravodlivé, transparentné a dôveryhodné parlamentné, miestne a prezidentské voľby a aby počas týchto volebných procesov zaručili udržateľnú bezpečnosť; pripomína, že kým nebudú splnené podmienky transparentnosti, spravodlivosti a demokracie, EÚ by nemala poskytovať žiadnu finančnú a technickú podporu volebným procesom; pripomína, že len dôveryhodný, transparentný, participatívny a pokojný volebný proces môže prekonať dlhotrvajúcu politickú krízu na Haiti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje význam nezávislého a prístupnejšieho súdnictva a vyzýva haitskú vládu, aby rešpektovala haitskú ústavu z roku 1987, najmä jej článok 284 ods. 3, aby dodržiavala základné zásady demokracie a posilňovala právny štát; opätovne zdôrazňuje kľúčovú úlohu plnej, rovnocennej a zmysluplnej účasti žien a začlenenia všetkých obyvateľov Haiti vrátane mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a občianskej spoločnosti do politických procesov Haiti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rozhodne trvá na tom, že haitské orgány musia zintenzívniť úsilie o ukončenie zrážok medzi skupinami, ako aj ozbrojených útokov na civilné obyvateľstvo a presadzovanie práva, a postaviť zodpovedné osoby pred súd v spravodlivých súdnych konaniach; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opätovne zdôrazňuje hlboké znepokojenie nad zhoršujúcou sa humanitárnou, politickou a bezpečnostnou situáciou na Haiti; dôrazne odsudzuje všetky prípady porušovania ľudských práv a násilia, najmä nárast únosov, obchodovania s deťmi do Dominikánskej republiky, vraždy a znásilnenia, a zdôrazňuje potrebu bojovať proti násiliu páchanému na ženách, dievčatách a starších osobách; dôrazne odsudzuje únos niekoľkých členov katolíckeho duchovenstva minulý mesiac v Port-au-Prince; pripomína, že násilie na Haiti úzko súvisí s ozbrojenými skupinami, z ktorých niektoré sú podporované a financované miestnymi oligarchami; požaduje okamžitú a koordinovanú reakciu haitských orgánov s cieľom predchádzať násiliu, riešiť jeho základné príčiny a skoncovať s beztrestnosťou zodpovedných osôb; pripomína, že reforma súdnictva a boj proti korupcii musia zostať prioritou; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva na nezávislé vyšetrenie prípadu masakry v La Saline a podobných násilností; žiada, aby všetci pôvodcovia týchto zločinov boli postavení pred súd a podrobení spravodlivému súdnemu procesu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorňuje na údajné použitie smrtiacej sily proti demonštrantom a svojvoľné zatýkanie a zadržiavanie; odsudzuje násilie voči novinárom; naliehavo vyzýva haitskú vládu, aby ukončila prax predlžovania vyšetrovacej väzby; vyzýva haitské orgány, aby dodržiavali základné práva, slobodu prejavu a slobodu združovania; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opätovne pripomína svoju zásadnú podporu všetkým obhajcom ľudských práv a životného prostredia na Haiti a ich práci; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva haitské orgány, aby zabezpečili lepšiu správu vecí verejných na všetkých úrovniach štátu a spoločnosti vrátane boja proti korupcii a klientelizmu; dôrazne žiada Komisiu, aby systematicky zabezpečovala účinné monitorovanie všetkej pomoci vrátane humanitárnej pomoci s cieľom zabezpečiť jej využitie na konkrétne projekty, na ktoré je určená; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva haitské orgány, aby objasnili podozrenia z podvodu a zlého hospodárenia s medzinárodnými finančnými prostriedkami, ktoré získali po zemetrasení v roku 2010, a aby potrestali páchateľov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva na audit a správu Európskeho dvora audítorov o spôsobe vynakladania finančných prostriedkov EÚ na Haiti, najmä vzhľadom na nedávne obvinenia z korupcie a správu haitského najvyššieho dvora audítorov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Európsku úniu, aby naďalej poskytovala finančné prostriedky Haiti s cieľom riešiť vážnu potravinovú neistotu a podvýživu, ktoré zhoršila pandémia ochorenia COVID-19; vyzýva tiež príslušné útvary Európskej únie, aby zabezpečili monitorovanie a primerané riadenie európskej pomoci tak, aby bola priamo prospešná pre obyvateľstvo v núdzi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Haiti nevykonalo potrebné kroky na prijatie očkovacích látok proti COVID-19; naliehavo vyzýva haitské orgány, aby prijali opatrenia potrebné na prijatie očkovacích látok; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta pridelenie 17 miliónov EUR zo strany EÚ na podporu najzraniteľnejších osôb na Haiti a v iných karibských krajinách; vyzýva Komisiu, aby naďalej uprednostňovala humanitárnu pomoc pre Haiti; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby poskytovanie humanitárnej pomoci Haiti bolo účinne prepojené s jeho rozvojovou stratégiou; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva na ukončenie praktiky Restavèk; vyzýva haitskú vládu, aby zaviedla opatrenia, ktoré zaručia registráciu a ochranu detí, fyzickú aj psychickú, a budú presadzovať povinnú školskú dochádzku; žiada EÚ, aby spolupracovala s vládou Haiti na zavedení legislatívneho rámca na ochranu práv detí; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva haitskú vládu, aby zabezpečila blaho svojich občanov všetkými zásadnými spôsobmi; zdôrazňuje, že ak sa tak nestane, mohlo by to viesť k nezvratnému úniku mozgov a spôsobiť, že Haiti ako krajina nebude fungovať; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadruje znepokojenie nad masívnym príchodom haitských štátnych príslušníkov, ktorí žiadajú o azyl alebo sa nachádzajú v neregulárnej situácii, do Francúzskej Guyany, a vyzýva EÚ, aby podporovala európske územia v regióne pri posilňovaní opatrení na boj proti obchodovaniu s ľuďmi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje význam harmonizovaného, koordinovaného a posilneného medzinárodného úsilia na podporu haitského ľudu; zdôrazňuje význam pokračujúcej podpory Haiti zo strany EÚ a na medzinárodnej úrovni s cieľom pomôcť vytvoriť podmienky pre pokojné a demokratické voľby, ako aj zabezpečiť dlhodobú stabilitu, rozvoj a hospodársku sebestačnosť krajiny; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Európskej komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, vysokému komisárovi OSN pre ľudské práva a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov, Organizácii ministrov afrických, karibských a tichomorských štátov a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu, inštitúciám Karibského fóra štátov AKT a haitským orgánom. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 136 E, 11.5.2012, s. 46.

(2)  Ú. v. EÚ C 463, 21.12.2018, s. 40.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0074.

(4)  Podľa údajov integrovanej klasifikácie fáz potravinovej bezpečnosti.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/166 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/166

---

P9_TA(2021)0253

Situácia v Čade

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o situácii v Čade (2021/2695(RSP))

(2022/C 15/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2020 o bezpečnostnej spolupráci EÚ a Afriky v regióne Sahel, v západnej Afrike a v Africkom rohu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2020 o bezpečnostnej spolupráci EÚ a Afriky v regióne Sahel, v západnej Afrike a v Africkom rohu (1),

| — | so zreteľom na vyhlásenie podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) v nadväznosti na úmrtie prezidenta Idrissa Débyho Itnu z 20. apríla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) v nadväznosti na úmrtie prezidenta Idrissa Débyho Itnu z 20. apríla 2021,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu generálneho tajomníka OSN z 20. apríla 2021 o Čade, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu generálneho tajomníka OSN z 20. apríla 2021 o Čade,

| — | so zreteľom na komuniké ministrov zahraničných vecí a ministrov pre rozvoj krajín skupiny G7 z 5. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komuniké ministrov zahraničných vecí a ministrov pre rozvoj krajín skupiny G7 z 5. mája 2021,

| — | so zreteľom na správu vyšetrovacej misie Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie v Čade, ktorá sa uskutočnila od 29. apríla do 5. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu vyšetrovacej misie Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie v Čade, ktorá sa uskutočnila od 29. apríla do 5. mája 2021,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Európskej rady a členských štátov skupiny G5 Sahel z 28. apríla 2020 o bezpečnosti, stabilite a rozvoji Sahelu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Európskej rady a členských štátov skupiny G5 Sahel z 28. apríla 2020 o bezpečnosti, stabilite a rozvoji Sahelu,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021, v ktorých sa opätovne potvrdzuje význam pevného a dlhodobého partnerstva medzi EÚ a Sahelom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021, v ktorých sa opätovne potvrdzuje význam pevného a dlhodobého partnerstva medzi EÚ a Sahelom,

| — | so zreteľom na národný indikatívny program Európskeho rozvojového fondu (ďalej len „ERF“) pre Čad na roky 2014 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na národný indikatívny program Európskeho rozvojového fondu (ďalej len „ERF“) pre Čad na roky 2014 – 2020,

| — | so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia afrických, karibských a tichomorských štátov (ďalej len „AKT“) a EÚ z 11. marca 2021 o demokracii a dodržiavaní ústavy v krajinách EÚ a AKT, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia afrických, karibských a tichomorských štátov (ďalej len „AKT“) a EÚ z 11. marca 2021 o demokracii a dodržiavaní ústavy v krajinách EÚ a AKT,

| — | so zreteľom na čadskú ústavu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na čadskú ústavu,

| — | so zreteľom na Dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu z Cotonou,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov, ktorá bola prijatá 27. júna 1981 a vstúpila do platnosti 21. októbra 1986, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov, ktorá bola prijatá 27. júna 1981 a vstúpila do platnosti 21. októbra 1986,

| — | so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže 20. apríla 2021 čadský prezident Idriss Déby Itno, ktorý bol pri moci 31 rokov, zomrel pri vojenskej konfrontácii s povstaleckými skupinami len deň potom, ako bol vyhlásený za víťaza prezidentských volieb z 11. apríla 2021; |
| --- | --- |

A.

keďže 20. apríla 2021 čadský prezident Idriss Déby Itno, ktorý bol pri moci 31 rokov, zomrel pri vojenskej konfrontácii s povstaleckými skupinami len deň potom, ako bol vyhlásený za víťaza prezidentských volieb z 11. apríla 2021;

| B. | keďže po smrti Idrissa Débyho dočasná vojenská rada (ďalej len „TMC“) zorganizovala protiústavný presun moci a dosadila dočasnú vládu pod vedením Mahamata Idrissa Débyho, syna čadského prezidenta; keďže TMC pozastavila uplatňovanie ústavy, rozpustila vládu a Národné zhromaždenie a vytvorila tzv. prechodnú chartu s cieľom nahradiť ústavu na obdobie 18 mesiacov, ktoré možno raz obnoviť; |
| --- | --- |

B.

keďže po smrti Idrissa Débyho dočasná vojenská rada (ďalej len „TMC“) zorganizovala protiústavný presun moci a dosadila dočasnú vládu pod vedením Mahamata Idrissa Débyho, syna čadského prezidenta; keďže TMC pozastavila uplatňovanie ústavy, rozpustila vládu a Národné zhromaždenie a vytvorila tzv. prechodnú chartu s cieľom nahradiť ústavu na obdobie 18 mesiacov, ktoré možno raz obnoviť;

| C. | keďže čadská ústava stanovuje, že v prípade uvoľnenia funkcie alebo trvalej nespôsobilosti hlavy štátu bude funkciu prezidenta dočasne vykonávať predseda Národného zhromaždenia, ktorý musí usporiadať voľby v lehote 45 až 90 dní; |
| --- | --- |

C.

keďže čadská ústava stanovuje, že v prípade uvoľnenia funkcie alebo trvalej nespôsobilosti hlavy štátu bude funkciu prezidenta dočasne vykonávať predseda Národného zhromaždenia, ktorý musí usporiadať voľby v lehote 45 až 90 dní;

| D. | keďže 2. mája 2021 TMC vymenovala dočasnú vládu s civilným predsedom vlády Albertom Pahimim Padackém za účasti niektorých členov opozície; keďže Padacké skončil na druhom mieste v prezidentských voľbách z 11. apríla 2021 napriek tomu, že bol považovaný za jedného zo spojencov zosnulého prezidenta Débyho, a od roku 2016 do roku 2018 pôsobil ako predseda vlády; |
| --- | --- |

D.

keďže 2. mája 2021 TMC vymenovala dočasnú vládu s civilným predsedom vlády Albertom Pahimim Padackém za účasti niektorých členov opozície; keďže Padacké skončil na druhom mieste v prezidentských voľbách z 11. apríla 2021 napriek tomu, že bol považovaný za jedného zo spojencov zosnulého prezidenta Débyho, a od roku 2016 do roku 2018 pôsobil ako predseda vlády;

| E. | keďže vyšetrovacia misia Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie v Čade od 29. apríla do 5. mája 2021 zdôraznila význam vypracovania životaschopnej a všeobecne prijateľnej ústavy Čadu a považuje prechodnú chartu za nedostatočnú na zaručenie politických a občianskych práv obyvateľstva počas prechodného obdobia; |
| --- | --- |

E.

keďže vyšetrovacia misia Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie v Čade od 29. apríla do 5. mája 2021 zdôraznila význam vypracovania životaschopnej a všeobecne prijateľnej ústavy Čadu a považuje prechodnú chartu za nedostatočnú na zaručenie politických a občianskych práv obyvateľstva počas prechodného obdobia;

| F. | keďže 27. apríla 2021 vojenská vláda neprimerane a nelegitímne použila ozbrojené sily proti demonštrujúcim občanom; keďže túto skutočnosť vo všeobecnosti odsúdili organizácie pre ľudské práva a medzinárodné spoločenstvo vrátane Africkej únie a Európskej únie; keďže v súvislosti s protestmi od smrti prezidenta Débyho došlo k najmenej šiestim úmrtiam, desiatky ľudí boli zranené a mnohé osoby svojvoľne zatknuté a zadržiavané; keďže sa predpokladá, že pri zrážkach bolo zatknutých viac ako 600 ľudí; |
| --- | --- |

F.

keďže 27. apríla 2021 vojenská vláda neprimerane a nelegitímne použila ozbrojené sily proti demonštrujúcim občanom; keďže túto skutočnosť vo všeobecnosti odsúdili organizácie pre ľudské práva a medzinárodné spoločenstvo vrátane Africkej únie a Európskej únie; keďže v súvislosti s protestmi od smrti prezidenta Débyho došlo k najmenej šiestim úmrtiam, desiatky ľudí boli zranené a mnohé osoby svojvoľne zatknuté a zadržiavané; keďže sa predpokladá, že pri zrážkach bolo zatknutých viac ako 600 ľudí;

| G. | keďže funkčné obdobie prezidenta Débyho sa vyznačovalo systematickým a pretrvávajúcim porušovaním ľudských práv; |
| --- | --- |

G.

keďže funkčné obdobie prezidenta Débyho sa vyznačovalo systematickým a pretrvávajúcim porušovaním ľudských práv;

| H. | keďže predvolebné obdobie bolo poznačené prenasledovaním a svojvoľným zatýkaním viac ako 112 politických oponentov a obhajcov ľudských práv; keďže v týždňoch pred volebnou kampaňou bezpečnostné sily používali neprimeranú a nelegitímnu silu proti pokojným demonštrantom; keďže opozícia a niektorí členovia občianskej spoločnosti vo veľkej miere bojkotovali voľby; |
| --- | --- |

H.

keďže predvolebné obdobie bolo poznačené prenasledovaním a svojvoľným zatýkaním viac ako 112 politických oponentov a obhajcov ľudských práv; keďže v týždňoch pred volebnou kampaňou bezpečnostné sily používali neprimeranú a nelegitímnu silu proti pokojným demonštrantom; keďže opozícia a niektorí členovia občianskej spoločnosti vo veľkej miere bojkotovali voľby;

| I. | keďže bezpečnostná situácia v oblasti Sahel sa v posledných rokoch výrazne zhoršila, čo predstavuje vážnu hrozbu pre regionálnu a medzinárodnú bezpečnosť; keďže porušovanie ľudských práv a hromadné zabíjanie sú veľmi rozšírené; keďže región Sahel v roku 2019 zaznamenal najrýchlejší vzostup násilnej extrémistickej činnosti zo všetkých regiónov; keďže mnohonárodné spoločné zásahové jednotky od svojho založenia v roku 2015 vyhnali teroristické skupiny z mnohých oblastí, ktoré kontrolovali, aj keď tento región zostáva veľmi nestabilný; |
| --- | --- |

I.

keďže bezpečnostná situácia v oblasti Sahel sa v posledných rokoch výrazne zhoršila, čo predstavuje vážnu hrozbu pre regionálnu a medzinárodnú bezpečnosť; keďže porušovanie ľudských práv a hromadné zabíjanie sú veľmi rozšírené; keďže región Sahel v roku 2019 zaznamenal najrýchlejší vzostup násilnej extrémistickej činnosti zo všetkých regiónov; keďže mnohonárodné spoločné zásahové jednotky od svojho založenia v roku 2015 vyhnali teroristické skupiny z mnohých oblastí, ktoré kontrolovali, aj keď tento región zostáva veľmi nestabilný;

| J. | keďže Čad výrazne trpí teroristickými aktivitami a útokmi; keďže skupina Boko Haram, ktorá je od roku 2015 spojencom Islamského štátu, sa rozšírila po celom regióne a spôsobila značné vysídľovanie v oblasti Čadského jazera; keďže v súčasnosti je v Čade 133 000 vnútorne vysídlených osôb a približne 500 000 utečencov; keďže vojenská konfrontácia s povstaleckými skupinami, ako je Front za zmenu a svornosť v Čade (ďalej len „FACT“), sa od tohtoročných volieb zintenzívnila; keďže čadská armáda nedávno vyhlásila, že FACT porazila; keďže TMC odmietla návrh ozbrojených povstaleckých skupín FACT na prímerie a vedenie rokovaní; |
| --- | --- |

J.

keďže Čad výrazne trpí teroristickými aktivitami a útokmi; keďže skupina Boko Haram, ktorá je od roku 2015 spojencom Islamského štátu, sa rozšírila po celom regióne a spôsobila značné vysídľovanie v oblasti Čadského jazera; keďže v súčasnosti je v Čade 133 000 vnútorne vysídlených osôb a približne 500 000 utečencov; keďže vojenská konfrontácia s povstaleckými skupinami, ako je Front za zmenu a svornosť v Čade (ďalej len „FACT“), sa od tohtoročných volieb zintenzívnila; keďže čadská armáda nedávno vyhlásila, že FACT porazila; keďže TMC odmietla návrh ozbrojených povstaleckých skupín FACT na prímerie a vedenie rokovaní;

| K. | keďže EÚ podporuje skupinu G5 Sahel, ktorá je spoločným obranným úsilím Burkiny Faso, Čadu, Mali, Mauritánie a Nigeru a koordinuje činnosť v oblasti regionálneho rozvoja a bezpečnosti s cieľom bojovať proti terorizmu a priniesť stabilitu regiónu, v ktorom je čadská armáda kľúčovým prvkom; keďže mandát výcvikovej misie EÚ (EUTM) v Mali bol v marci 2020 rozšírený s cieľom poskytovať poradenstvo a výcvik národným ozbrojeným silám krajín skupiny G5 Sahel vrátane Čadu; keďže Mauritániu a Niger určili ich partneri v skupine G5 Sahel za mediátorov s cieľom zabezpečiť inkluzívny dialóg medzi všetkými protagonistami súčasných nepokojov v Čade a vytvoriť podmienky pre konsenzuálny, mierový a úspešný prechod; |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ podporuje skupinu G5 Sahel, ktorá je spoločným obranným úsilím Burkiny Faso, Čadu, Mali, Mauritánie a Nigeru a koordinuje činnosť v oblasti regionálneho rozvoja a bezpečnosti s cieľom bojovať proti terorizmu a priniesť stabilitu regiónu, v ktorom je čadská armáda kľúčovým prvkom; keďže mandát výcvikovej misie EÚ (EUTM) v Mali bol v marci 2020 rozšírený s cieľom poskytovať poradenstvo a výcvik národným ozbrojeným silám krajín skupiny G5 Sahel vrátane Čadu; keďže Mauritániu a Niger určili ich partneri v skupine G5 Sahel za mediátorov s cieľom zabezpečiť inkluzívny dialóg medzi všetkými protagonistami súčasných nepokojov v Čade a vytvoriť podmienky pre konsenzuálny, mierový a úspešný prechod;

| L. | keďže napriek tomu, že Čad je krajinou, ktorá produkuje ropu, chudoba, potravinová neistota, korupcia, beztrestnosť, násilie páchané na ženách a dievčatách a nedostatok hospodárskych príležitostí sú v krajine endemické; keďže krajina sa v rebríčku indexu ľudského rozvoja za rok 2019 umiestnila na 187. mieste zo 189 krajín; |
| --- | --- |

L.

keďže napriek tomu, že Čad je krajinou, ktorá produkuje ropu, chudoba, potravinová neistota, korupcia, beztrestnosť, násilie páchané na ženách a dievčatách a nedostatok hospodárskych príležitostí sú v krajine endemické; keďže krajina sa v rebríčku indexu ľudského rozvoja za rok 2019 umiestnila na 187. mieste zo 189 krajín;

| M. | keďže EÚ podporuje rozvojové, mierové a bezpečnostné úsilie v Čade a v celom regióne Sahelu prostredníctvom ERF, mierového nástroja pre Afriku, nástroja na podporu stability a mieru a trustového fondu EÚ pre Afriku; keďže EÚ v rámci ERF v rokoch 2014 až 2020 vyčlenila pre Čad 542 miliónov EUR na podporu vrátane konsolidácie právneho štátu; keďže budúci Európsky mierový nástroj má od 1. júla 2021 nahradiť mierový nástroj pre Afriku; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ podporuje rozvojové, mierové a bezpečnostné úsilie v Čade a v celom regióne Sahelu prostredníctvom ERF, mierového nástroja pre Afriku, nástroja na podporu stability a mieru a trustového fondu EÚ pre Afriku; keďže EÚ v rámci ERF v rokoch 2014 až 2020 vyčlenila pre Čad 542 miliónov EUR na podporu vrátane konsolidácie právneho štátu; keďže budúci Európsky mierový nástroj má od 1. júla 2021 nahradiť mierový nástroj pre Afriku;

| 1. | odsudzuje zabitie prezidenta Idrissa Débyho a nedávne násilie a straty na životoch v dôsledku útokov ozbrojených skupín v regióne; opäť zdôrazňuje znepokojenie nad dlhotrvajúcou krízou v Čade a nestabilnou bezpečnostnou situáciou na severe a dôrazne odsudzuje opakované porušovanie ľudských práv a medzinárodného a humanitárneho práva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odsudzuje vojenské prevzatie moci zo strany TMC 20. apríla 2021 a následné zrušenie čadskej ústavy a rozpustenie vlády; odmieta stanovenie charty zo strany TMC, ktorá nebola predmetom demokratických konzultácií; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je presvedčený, že súčasné rozpory v čadskej spoločnosti nemožno riešiť vojenskými prostriedkami, a vyzýva všetky strany, aby sa zdržali násilných krokov, zapojili sa do politického dialógu a chránili životy civilného obyvateľstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva TMC, aby zabezpečila neobmedzený a rýchly návrat k ústavnému poriadku a aby zaručila dodržiavanie demokratických hodnôt; konštatuje, že vymenovanie prechodnej civilnej vlády vrátane členov niektorých opozičných skupín je prvým krokom k návratu k ústavnému poriadku; ďalej vyzýva TMC, aby vytvorila a zabezpečila podmienky pre inkluzívny národný dialóg medzi vládou a zástupcami občianskej spoločnosti a aby čo najskôr zabezpečila pokojný, civilný a bezodkladný prechod k demokratickým, slobodným a spravodlivým voľbám, z ktorých vzíde demokraticky zvolený prezident a inkluzívna vláda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že skutočný prechod k demokracii a reforma musia prebiehať pod civilným vedením a musia umožniť plné a aktívne zapojenie organizácií občianskej spoločnosti, žien a mladých ľudí, opozičných strán a slobodnej tlače, ktoré by mali mať možnosť pôsobiť v prostredí bez násilia, zastrašovania alebo obmedzení; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odsudzuje obmedzenie práva demonštrovať a použitie násilia proti demonštrantom zo strany TMC; naliehavo vyzýva TMC, aby prepustila všetky osoby, ktoré boli uväznené po nedávnych demonštráciách; ďalej vyzýva na zriadenie nezávislej a nestrannej vyšetrovacej komisie, ktorá by mala vyšetriť zneužitie sily počas demonštrácií a akékoľvek porušenia ľudských práv, ku ktorým mohlo dôjsť, vrátane zjavného použitia zbytočnej alebo neprimeranej sily na ukončenie protestov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je znepokojený korupciou a beztrestnosťou v Čade; konštatuje, že neschopnosť riešiť porušovanie ľudských práv prispieva k pokračovaniu zneužívania a oslabuje dôveru verejnosti v štátne inštitúcie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva PK/VP a delegáciu a misie EÚ v Čade, aby zabezpečili úplné vykonávanie usmernení EÚ o obhajcoch ľudských práv a akčného plánu EÚ pre ľudské práva a demokraciu, a to aj sledovaním protestov a poskytovaním požadovanej podpory stanovenej v pláne občianskej spoločnosti na prechod k ukončeniu krízy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby podporovalo Čad v jeho úsilí o nastolenie demokracie; vyzýva najmä Africkú úniu a skupinu G5, aby podporili Čad v snahe umožniť inkluzívny a medzispoločenský dialóg s trvalým a mierovým riešením; opakuje, že sa treba zdržať rušivého vonkajšieho zasahovania a treba chrániť jednotu, stabilitu a územnú celistvosť Čadu; vyzýva prezidenta Mauritánie a prezidenta Nigeru, aby naďalej pomáhali Čadu ako sprostredkovatelia v jeho kríze, kým sa nedosiahne dlhodobé a pokojné riešenie súčasnej krízy; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznáva dôležitú úlohu Čadu v boji proti terorizmu v rámci skupiny G5 Sahel; trvá na tom, že je dôležité dodržiavať medzinárodné dohovory o ľudských právach; trvá na zachovaní územnej celistvosti a stability Čadu v nestabilnom bezpečnostnom kontexte regiónu; zdôrazňuje potrebu humanitárnej pomoci v regióne Sahelu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína, že regionálne organizácie a partnerstvá vrátane Africkej únie a skupiny G5 sú kľúčovými aktérmi pri organizovaní a podpore stratégie na riešenie terorizmu a nestability v regióne Sahelu pod africkým vedením; znovu potvrdzuje podporu mnohonárodným spoločným zásahovým jednotkám a pokračujúcu podporu prostredníctvom mierového nástroja pre Afriku, ktorá sa čoskoro presunie pod Európsky mierový nástroj; žiada, aby občianski aktéri, ktorí podávajú správy o porušovaní ľudských práv, boli chránení bez toho, aby museli čeliť hrozbám; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína, že zmena klímy, potravinová neistota, populačný rast, využívanie prírodných zdrojov, chudoba a nedostatok vzdelávacích a hospodárskych príležitostí, ako aj násilné a ideologické zasahovanie cudzích džihádistických skupín, sú hlavnými príčinami nestability, násilia a náboru teroristov v celom regióne Sahelu; konštatuje, že pandémia ochorenia COVID-19 tieto tlaky ešte prehĺbila a výrazne zbrzdila rozvoj; zdôrazňuje, že koordinácia pomoci v oblasti bezpečnosti, rozvoja, humanitárnej pomoci a podpory demokracie je nevyhnutná na zabezpečenie udržateľného rozvoja v celom regióne; podporuje posun smerom k integrovanejšiemu prístupu k stabilizácii so silným zameraním na civilný a politický rozmer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že Čad je a mal by zostať silným partnerom EÚ, a opakuje svoj záväzok zabezpečiť dialóg a mierové riešenie súčasnej politickej krízy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | požaduje vyhodnotenie použitia finančných prostriedkov EÚ pridelených tomuto regiónu s cieľom zabezpečiť, aby nedochádzalo k zneužívaniu finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vláde a národnému zhromaždeniu Čadu a Africkej únii a jej inštitúciám. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0213.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/170

---

P9_TA(2021)0255

Odvetné čínske sankcie proti subjektom EÚ a poslancom Európskeho parlamentu a národných parlamentov

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o odvetných čínskych sankciách proti subjektom EÚ a poslancom Európskeho parlamentu a národných parlamentov (2021/2644(RSP))

(2022/C 15/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia a správy o situácii v Číne a vzťahoch medzi EÚ a Čínou, najmä na uznesenie z 21. januára 2021 o zásahoch proti demokratickej opozícii v Hongkongu (1) a zo 17. decembra 2020 o nútenej práci a situácii Ujgurov v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (2) (XUAR), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia a správy o situácii v Číne a vzťahoch medzi EÚ a Čínou, najmä na uznesenie z 21. januára 2021 o zásahoch proti demokratickej opozícii v Hongkongu (1) a zo 17. decembra 2020 o nútenej práci a situácii Ujgurov v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (2) (XUAR),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce odporúčania týkajúce sa Hongkongu, a najmä na odporúčanie z 13. decembra 2017 Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) týkajúce sa Hongkongu 20 rokov po jeho odovzdaní (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce odporúčania týkajúce sa Hongkongu, a najmä na odporúčanie z 13. decembra 2017 Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) týkajúce sa Hongkongu 20 rokov po jeho odovzdaní (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – výročná správa za rok 2020 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – výročná správa za rok 2020 (4),

| — | so zreteľom na udelenie Sacharovovej ceny za rok 2019 Ilhamovi Tohtimu, ujgurskému ekonómovi, ktorý bojuje za práva ujgurskej menšiny v Číne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na udelenie Sacharovovej ceny za rok 2019 Ilhamovi Tohtimu, ujgurskému ekonómovi, ktorý bojuje za práva ujgurskej menšiny v Číne,

| — | so zreteľom na vyhlásenie popredných poslancov EP z 23. marca 2021 v nadväznosti na rozhodnutie čínskych orgánov o uvalení sankcií na Podvýbor pre ľudské práva a ďalšie európske subjekty a predstaviteľov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie popredných poslancov EP z 23. marca 2021 v nadväznosti na rozhodnutie čínskych orgánov o uvalení sankcií na Podvýbor pre ľudské práva a ďalšie európske subjekty a predstaviteľov,

| — | so zreteľom na prejavy svojho predsedu Davida Maria Sassoliho, predsedníčky svojho Podvýboru pre ľudské práva Marie Arenaovej, a predsedu svojej Delegácie pre vzťahy s Čínskou ľudovou republikou Reinharda Bütikofera na začiatku plenárneho zasadnutia 24. marca 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prejavy svojho predsedu Davida Maria Sassoliho, predsedníčky svojho Podvýboru pre ľudské práva Marie Arenaovej, a predsedu svojej Delegácie pre vzťahy s Čínskou ľudovou republikou Reinharda Bütikofera na začiatku plenárneho zasadnutia 24. marca 2021,

| — | so zreteľom na vyhlásenie riaditeľov Európskeho výskumného inštitútu z 25. marca 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie riaditeľov Európskeho výskumného inštitútu z 25. marca 2021,

| — | so zreteľom na prejav PK/VP Josepa Borrella počas jeho rozpravy 28. apríla 2021 o odvetných čínskych sankciách proti subjektom EÚ a poslancom Európskeho parlamentu a národných parlamentov a na následnú rozpravu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prejav PK/VP Josepa Borrella počas jeho rozpravy 28. apríla 2021 o odvetných čínskych sankciách proti subjektom EÚ a poslancom Európskeho parlamentu a národných parlamentov a na následnú rozpravu,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie predsedu Európskeho parlamentu, predsedu belgickej Snemovne reprezentantov, predsedu holandskej Druhej komory a predsedu parlamentu Litovskej republiky z 29. marca 2021 o čínskych sankciách voči poslancom Parlamentu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie predsedu Európskeho parlamentu, predsedu belgickej Snemovne reprezentantov, predsedu holandskej Druhej komory a predsedu parlamentu Litovskej republiky z 29. marca 2021 o čínskych sankciách voči poslancom Parlamentu,

| — | so zreteľom na vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) 2021/478 z 22. marca 2021, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) 2020/1998 o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv (5), a na rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/481 z 22. marca 2021, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2020/1999 o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) 2021/478 z 22. marca 2021, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) 2020/1998 o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv (5), a na rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/481 z 22. marca 2021, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2020/1999 o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv (6),

| — | so zreteľom na vyhlásenie skupiny G7 o volebných zmenách v Hongkongu z 12. marca 2021 a na komuniké ministrov zahraničných vecí a ministrov pre rozvoj krajín skupiny G7 z 5. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie skupiny G7 o volebných zmenách v Hongkongu z 12. marca 2021 a na komuniké ministrov zahraničných vecí a ministrov pre rozvoj krajín skupiny G7 z 5. mája 2021,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu PK/VP o odsúdení prodemokratických aktivistov v Hongkongu zo 17. apríla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu PK/VP o odsúdení prodemokratických aktivistov v Hongkongu zo 17. apríla 2021,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu PK/VP o odsúdení novinárov, právnikov a obhajcov ľudských práv z 29. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu PK/VP o odsúdení novinárov, právnikov a obhajcov ľudských práv z 29. decembra 2020,

| — | so zreteľom na oznámenie hovorcu ministerstva zahraničných vecí Čínskej ľudovej republiky o sankciách voči príslušným subjektom a predstaviteľom EÚ z 22. marca 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie hovorcu ministerstva zahraničných vecí Čínskej ľudovej republiky o sankciách voči príslušným subjektom a predstaviteľom EÚ z 22. marca 2021,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie predsedu Michela a predsedníčky von der Leyenovej o ochrane záujmov a hodnôt EÚ v komplexnom a životne dôležitom partnerstve po 22. samite EÚ – Čína, ktorý sa konal 22. júna 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie predsedu Michela a predsedníčky von der Leyenovej o ochrane záujmov a hodnôt EÚ v komplexnom a životne dôležitom partnerstve po 22. samite EÚ – Čína, ktorý sa konal 22. júna 2020,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie prijaté na 21. samite EÚ – Čína 9. apríla 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie prijaté na 21. samite EÚ – Čína 9. apríla 2019,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a PK/VP z 12. marca 2019 s názvom EÚ – Čína: strategická vízia (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a PK/VP z 12. marca 2019 s názvom EÚ – Čína: strategická vízia (JOIN(2019)0005),

| — | so zreteľom na článok 36 ústavy Čínskej ľudovej republiky, ktorý zaručuje všetkým občanom právo na slobodu náboženského vyznania, a na jej článok 4, ktorý zaručuje práva etnických menšín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 36 ústavy Čínskej ľudovej republiky, ktorý zaručuje všetkým občanom právo na slobodu náboženského vyznania, a na jej článok 4, ktorý zaručuje práva etnických menšín,

| — | so zreteľom na výzvu odborníkov OSN z 26. júna 2020 na prijatie rozhodných opatrení na ochranu základných slobôd v Číne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výzvu odborníkov OSN z 26. júna 2020 na prijatie rozhodných opatrení na ochranu základných slobôd v Číne,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966, ktorý Čína podpísala v roku 1998, ale nikdy ho neratifikovala, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966, ktorý Čína podpísala v roku 1998, ale nikdy ho neratifikovala,

| — | so zreteľom na Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o zabránení a trestaní zločinu genocídy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o zabránení a trestaní zločinu genocídy,

| — | so zreteľom na Protokol z roku 2014 k Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o nútenej alebo povinnej práci z roku 1930, ktorý Čína nepodpísala, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol z roku 2014 k Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o nútenej alebo povinnej práci z roku 1930, ktorý Čína nepodpísala,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu by malo zostať stredobodom dlhodobého vzťahu medzi EÚ a Čínou v súlade so záväzkom EÚ presadzovať tieto hodnoty vo svojej vonkajšej činnosti a s vyjadrením Číny, že sa chce hlásiť k rovnakým hodnotám v rámci vlastného rozvoja a medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

A.

keďže presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu by malo zostať stredobodom dlhodobého vzťahu medzi EÚ a Čínou v súlade so záväzkom EÚ presadzovať tieto hodnoty vo svojej vonkajšej činnosti a s vyjadrením Číny, že sa chce hlásiť k rovnakým hodnotám v rámci vlastného rozvoja a medzinárodnej spolupráce;

| B. | keďže Rada prijala 7. decembra 2020 nariadenie (EÚ) 2020/1998, ktorým sa stanovuje globálny sankčný režim EÚ v oblasti ľudských práv, ktorý EÚ umožňuje ukladať reštriktívne opatrenia voči konkrétnym osobám, subjektom a orgánom vrátane štátnych a neštátnych subjektov, ktoré sú zodpovedné za závažné porušovanie alebo zneužívanie ľudských práv na celom svete, sú doň zapojené alebo sú s nimi spojené; keďže je dôležité zdôrazniť, že EÚ je povinná uplatňovať toto nariadenie v prípade rozsiahleho porušovania ľudských práv; |
| --- | --- |

B.

keďže Rada prijala 7. decembra 2020 nariadenie (EÚ) 2020/1998, ktorým sa stanovuje globálny sankčný režim EÚ v oblasti ľudských práv, ktorý EÚ umožňuje ukladať reštriktívne opatrenia voči konkrétnym osobám, subjektom a orgánom vrátane štátnych a neštátnych subjektov, ktoré sú zodpovedné za závažné porušovanie alebo zneužívanie ľudských práv na celom svete, sú doň zapojené alebo sú s nimi spojené; keďže je dôležité zdôrazniť, že EÚ je povinná uplatňovať toto nariadenie v prípade rozsiahleho porušovania ľudských práv;

| C. | keďže 22. marca 2021 Rada EÚ pre zahraničné veci prijala reštriktívne opatrenia v rámci globálneho sankčného režimu EÚ v oblasti ľudských práv voči Zhu Hailunovi, bývalému podpredsedovi 13. ľudového kongresu Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (XUAR), Wangovi Junzhengovi, tajomníkovi strany Výrobného a stavebného zboru Sin-ťiang (XPCC) a zástupcovi tajomníka výboru strany čínskej Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (XUAR), Wangovi Mingshanovi, členovi stálej komisie výboru strany XUAR a tajomníkovi výboru pre politické a právne záležitosti XUAR, a Chenovi Mingguovi, riaditeľovi Úradu verejnej bezpečnosti Sin-ťiang (XPSB) a podpredsedovi ľudovej vlády XUAR, ako aj voči Úradu verejnej bezpečnosti XPCC, ktorý prevádzkuje zadržiavacie strediská v oblasti Sin-ťiang; keďže tieto štyri osoby a jeden subjekt zodpovedajú za závažné porušovanie ľudských práv vrátane rozsiahleho svojvoľného zadržiavania a ponižujúceho zaobchádzania s Ujgurmi a predstaviteľmi iných moslimských etnických menšín v XUAR; |
| --- | --- |

C.

keďže 22. marca 2021 Rada EÚ pre zahraničné veci prijala reštriktívne opatrenia v rámci globálneho sankčného režimu EÚ v oblasti ľudských práv voči Zhu Hailunovi, bývalému podpredsedovi 13. ľudového kongresu Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (XUAR), Wangovi Junzhengovi, tajomníkovi strany Výrobného a stavebného zboru Sin-ťiang (XPCC) a zástupcovi tajomníka výboru strany čínskej Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (XUAR), Wangovi Mingshanovi, členovi stálej komisie výboru strany XUAR a tajomníkovi výboru pre politické a právne záležitosti XUAR, a Chenovi Mingguovi, riaditeľovi Úradu verejnej bezpečnosti Sin-ťiang (XPSB) a podpredsedovi ľudovej vlády XUAR, ako aj voči Úradu verejnej bezpečnosti XPCC, ktorý prevádzkuje zadržiavacie strediská v oblasti Sin-ťiang; keďže tieto štyri osoby a jeden subjekt zodpovedajú za závažné porušovanie ľudských práv vrátane rozsiahleho svojvoľného zadržiavania a ponižujúceho zaobchádzania s Ujgurmi a predstaviteľmi iných moslimských etnických menšín v XUAR;

| D. | keďže len krátko po schválení zoznamu EÚ hovorca ministerstva zahraničných vecí Čínskej ľudovej republiky oznámil prijatie sankcií voči piatim poslancom Európskeho parlamentu, Reinhardovi Bütikoferovi, Michaelovi Gahlerovi, Raphaëlovi Glucksmannovi, Ilhanovi Kyuchyukovi a Miriam Lexmannovej, Podvýboru Európskeho parlamentu pre ľudské práva, trom poslancom z členských štátov EÚ (Sjoerdovi Wiemerovi Sjoerdsmovi, Samuelovi Cogolatimu a Dovile Sakalienovej), Politickému a bezpečnostnému výboru Rady EÚ pozostávajúcemu z veľvyslancov 27 členských štátov EÚ, dvom akademickým pracovníkom (Adrianovi Zenzovi a Björnovi Jerdénovi) a voči dvom expertným skupinám (Ústavu pre čínske štúdie Mercator (MERICS) v Nemecku a nadácii Spojenectvo demokracií v Dánsku) za „vážne poškodenie suverenity a záujmov Číny a škodlivé šírenie lží a dezinformácií“; |
| --- | --- |

D.

keďže len krátko po schválení zoznamu EÚ hovorca ministerstva zahraničných vecí Čínskej ľudovej republiky oznámil prijatie sankcií voči piatim poslancom Európskeho parlamentu, Reinhardovi Bütikoferovi, Michaelovi Gahlerovi, Raphaëlovi Glucksmannovi, Ilhanovi Kyuchyukovi a Miriam Lexmannovej, Podvýboru Európskeho parlamentu pre ľudské práva, trom poslancom z členských štátov EÚ (Sjoerdovi Wiemerovi Sjoerdsmovi, Samuelovi Cogolatimu a Dovile Sakalienovej), Politickému a bezpečnostnému výboru Rady EÚ pozostávajúcemu z veľvyslancov 27 členských štátov EÚ, dvom akademickým pracovníkom (Adrianovi Zenzovi a Björnovi Jerdénovi) a voči dvom expertným skupinám (Ústavu pre čínske štúdie Mercator (MERICS) v Nemecku a nadácii Spojenectvo demokracií v Dánsku) za „vážne poškodenie suverenity a záujmov Číny a škodlivé šírenie lží a dezinformácií“;

| E. | keďže podľa tlačovej správy hovorcu majú jednotlivci a ich rodiny zakázaný vstup do pevninskej Číny, Hongkongu a Macaa, a keďže sa im, ako aj spoločnostiam a inštitúciám, ktoré sú s nimi spojené, tiež zakazuje obchodovať s Čínou; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa tlačovej správy hovorcu majú jednotlivci a ich rodiny zakázaný vstup do pevninskej Číny, Hongkongu a Macaa, a keďže sa im, ako aj spoločnostiam a inštitúciám, ktoré sú s nimi spojené, tiež zakazuje obchodovať s Čínou;

| F. | keďže o niekoľko dní neskôr Čína prijala sankcie proti poslancom, subjektom a expertným skupinám zo Spojeného kráľovstva, Kanady a USA, ktoré tiež zaviedli opatrenia proti porušovaniu ľudských práv v Sin-ťiangu; |
| --- | --- |

F.

keďže o niekoľko dní neskôr Čína prijala sankcie proti poslancom, subjektom a expertným skupinám zo Spojeného kráľovstva, Kanady a USA, ktoré tiež zaviedli opatrenia proti porušovaniu ľudských práv v Sin-ťiangu;

| G. | keďže čínske opatrenia predstavujú útok proti Európskej únii a jej Parlamentu ako celku, ktorý je jadrom európskej demokracie a hodnôt, ako aj útok proti slobode výskumu; |
| --- | --- |

G.

keďže čínske opatrenia predstavujú útok proti Európskej únii a jej Parlamentu ako celku, ktorý je jadrom európskej demokracie a hodnôt, ako aj útok proti slobode výskumu;

| H. | keďže zatiaľ čo sankcie EÚ sa zameriavajú na porušovanie ľudských práv a sú založené na legitímnych a primeraných opatreniach zakotvených v medzinárodnom práve, čínske sankcie nemajú žiadne právne opodstatnenie, sú úplne nepodložené a svojvoľné a sú zamerané na kritiku takéhoto porušovania ľudských práv; keďže sankcie sú jasným pokusom odradiť EÚ od pokračovania jej úsilia a opatrení proti porušovaniu ľudských práv v Číne; |
| --- | --- |

H.

keďže zatiaľ čo sankcie EÚ sa zameriavajú na porušovanie ľudských práv a sú založené na legitímnych a primeraných opatreniach zakotvených v medzinárodnom práve, čínske sankcie nemajú žiadne právne opodstatnenie, sú úplne nepodložené a svojvoľné a sú zamerané na kritiku takéhoto porušovania ľudských práv; keďže sankcie sú jasným pokusom odradiť EÚ od pokračovania jej úsilia a opatrení proti porušovaniu ľudských práv v Číne;

| I. | keďže v Číne dochádza k porušovaniu ľudských práv, čo je v rozpore s jej bilaterálnymi a multilaterálnymi záväzkami v tejto oblasti, a keďže podľa vierohodných správ je situácia v oblasti ľudských práv v Číne najhoršia od masakru na námestí Nebeského pokoja; keďže Čína pravidelne predkladá Rade OSN pre ľudské práva rezolúcie zamerané na to, aby sa „suverenita, nezasahovanie a vzájomný rešpekt“ stali základnými a nespochybniteľnými zásadami a aby sa presadzovanie a ochrana ľudských práv jednotlivcov dostali do úzadia; |
| --- | --- |

I.

keďže v Číne dochádza k porušovaniu ľudských práv, čo je v rozpore s jej bilaterálnymi a multilaterálnymi záväzkami v tejto oblasti, a keďže podľa vierohodných správ je situácia v oblasti ľudských práv v Číne najhoršia od masakru na námestí Nebeského pokoja; keďže Čína pravidelne predkladá Rade OSN pre ľudské práva rezolúcie zamerané na to, aby sa „suverenita, nezasahovanie a vzájomný rešpekt“ stali základnými a nespochybniteľnými zásadami a aby sa presadzovanie a ochrana ľudských práv jednotlivcov dostali do úzadia;

| J. | keďže EÚ a Čína sa v decembri 2020 v zásade dohodli na komplexnej dohode o investíciách medzi EÚ a Čínou; keďže schopnosť Európskeho parlamentu riadne analyzovať túto dohodu je výrazne obmedzená v dôsledku čínskych sankcií, ktoré prinajmenšom bránia spolupráci Podvýboru pre ľudské práva s čínskymi expertmi; keďže nie je prijateľné zaoberať sa obchodnými a investičnými vzťahmi mimo všeobecného kontextu otázok ľudských práv a širších politických vzťahov; |
| --- | --- |

J.

keďže EÚ a Čína sa v decembri 2020 v zásade dohodli na komplexnej dohode o investíciách medzi EÚ a Čínou; keďže schopnosť Európskeho parlamentu riadne analyzovať túto dohodu je výrazne obmedzená v dôsledku čínskych sankcií, ktoré prinajmenšom bránia spolupráci Podvýboru pre ľudské práva s čínskymi expertmi; keďže nie je prijateľné zaoberať sa obchodnými a investičnými vzťahmi mimo všeobecného kontextu otázok ľudských práv a širších politických vzťahov;

| K. | keďže uvalenie sankcií zo strany Číny je najnovší príklad toho, ako vedúci predstavitelia Komunistickej strany Číny postupne prechádzajú na konfrontačný prístup, a to aj dezinformáciami a kybernetickými útokmi zameranými na EÚ, pričom vzťahy medzi EÚ a Čínou sú čoraz napätejšie v dôsledku opatrení proti Ujgurom a iným etnickým menšinám, zásahu proti demokracii v Hongkongu a čoraz konfrontačnejšieho prístupu v Taiwanskom prielive; keďže sa ukázali nedostatky súčasnej stratégie EÚ – Čína, vzťahy medzi EÚ a Čínou nesmú pokračovať ako doteraz; |
| --- | --- |

K.

keďže uvalenie sankcií zo strany Číny je najnovší príklad toho, ako vedúci predstavitelia Komunistickej strany Číny postupne prechádzajú na konfrontačný prístup, a to aj dezinformáciami a kybernetickými útokmi zameranými na EÚ, pričom vzťahy medzi EÚ a Čínou sú čoraz napätejšie v dôsledku opatrení proti Ujgurom a iným etnickým menšinám, zásahu proti demokracii v Hongkongu a čoraz konfrontačnejšieho prístupu v Taiwanskom prielive; keďže sa ukázali nedostatky súčasnej stratégie EÚ – Čína, vzťahy medzi EÚ a Čínou nesmú pokračovať ako doteraz;

| L. | keďže po čínskych sankciách voči poslancom Európskeho parlamentu nasledovalo rozhodnutie ruských orgánov z 30. apríla 2021 o uložení sankcií voči ôsmim štátnym príslušníkom EÚ vrátane predsedu Európskeho parlamentu Davida Sassoliho a podpredsedníčky Komisie Věry Jourovej; |
| --- | --- |

L.

keďže po čínskych sankciách voči poslancom Európskeho parlamentu nasledovalo rozhodnutie ruských orgánov z 30. apríla 2021 o uložení sankcií voči ôsmim štátnym príslušníkom EÚ vrátane predsedu Európskeho parlamentu Davida Sassoliho a podpredsedníčky Komisie Věry Jourovej;

| M. | keďže odvtedy, čo čínska vláda začala v roku 2014 kampaň v zmysle „tvrdo zakročiť proti násilnému terorizmu“, ktorá sa zameriava hlavne na ujgurské menšiny v Sin-ťiangu, bolo viac ako milión ľudí väznených v zajateckých táboroch nazývaných strediská „politickej prevýchovy“ alebo „výcvikové“ strediská, čo predstavuje najväčší systém hromadného väznenia na svete; keďže ujgurské obyvateľstvo je obeťou snáh čínskej vlády o zmazanie jeho jedinečnej identity a práva na existenciu ako skupiny obyvateľstva, a to prostredníctvom mučenia, nedobrovoľného zmiznutia, masového sledovania, vyhladzovania kultúry a náboženstva, nútenej sterilizácie žien, sexuálneho násilia, porušovania reprodukčných práv a rozdeľovania rodín; keďže organizácie pre ľudské práva zhodnotili, že tieto trestné činy by podľa medzinárodného práva mohli predstavovať zločiny proti ľudskosti; |
| --- | --- |

M.

keďže odvtedy, čo čínska vláda začala v roku 2014 kampaň v zmysle „tvrdo zakročiť proti násilnému terorizmu“, ktorá sa zameriava hlavne na ujgurské menšiny v Sin-ťiangu, bolo viac ako milión ľudí väznených v zajateckých táboroch nazývaných strediská „politickej prevýchovy“ alebo „výcvikové“ strediská, čo predstavuje najväčší systém hromadného väznenia na svete; keďže ujgurské obyvateľstvo je obeťou snáh čínskej vlády o zmazanie jeho jedinečnej identity a práva na existenciu ako skupiny obyvateľstva, a to prostredníctvom mučenia, nedobrovoľného zmiznutia, masového sledovania, vyhladzovania kultúry a náboženstva, nútenej sterilizácie žien, sexuálneho násilia, porušovania reprodukčných práv a rozdeľovania rodín; keďže organizácie pre ľudské práva zhodnotili, že tieto trestné činy by podľa medzinárodného práva mohli predstavovať zločiny proti ľudskosti;

| N. | keďže represie politickej opozície v Hongkongu sa od uznesenia Európskeho parlamentu z 21. januára 2021 naďalej zhoršujú a proti prodemokratickým aktivistom a politickým predstaviteľom, ako sú Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai a Lester Shum, bolo vynesených niekoľko rozsudkov za ich pokojné zapojenie do protestov, v niektorých prípadoch dokonca bez akýchkoľvek dôkazov o ich aktívnej úlohe v nepokojoch; keďže v marci tohto roku sa vo volebnom systéme Hongkongu urobili zmeny, ktoré predstavujú najvýznamnejšiu úpravu politického systému Hongkongu, ktorou sa dopĺňa požiadavka patriotizmu vo vzťahu k pevninskej Číne a zavádza koncentrácia moci a vplyvu v rukách hongkonskej volebnej komisie, čo povedie k výraznému zníženiu podielu priamo volených zástupcov v hongkonskej legislatívnej rade; |
| --- | --- |

N.

keďže represie politickej opozície v Hongkongu sa od uznesenia Európskeho parlamentu z 21. januára 2021 naďalej zhoršujú a proti prodemokratickým aktivistom a politickým predstaviteľom, ako sú Joshua Wong, Martin Lee, Jimmy Lai a Lester Shum, bolo vynesených niekoľko rozsudkov za ich pokojné zapojenie do protestov, v niektorých prípadoch dokonca bez akýchkoľvek dôkazov o ich aktívnej úlohe v nepokojoch; keďže v marci tohto roku sa vo volebnom systéme Hongkongu urobili zmeny, ktoré predstavujú najvýznamnejšiu úpravu politického systému Hongkongu, ktorou sa dopĺňa požiadavka patriotizmu vo vzťahu k pevninskej Číne a zavádza koncentrácia moci a vplyvu v rukách hongkonskej volebnej komisie, čo povedie k výraznému zníženiu podielu priamo volených zástupcov v hongkonskej legislatívnej rade;

| O. | keďže desať členských štátov EÚ má stále platné zmluvy s Čínou o vydávaní osôb, podľa ktorých môžu byť Ujgurovia, občania Hongkongu, Tibeťania a čínski disidenti v Európe vydaní na politický súdny proces v Číne; |
| --- | --- |

O.

keďže desať členských štátov EÚ má stále platné zmluvy s Čínou o vydávaní osôb, podľa ktorých môžu byť Ujgurovia, občania Hongkongu, Tibeťania a čínski disidenti v Európe vydaní na politický súdny proces v Číne;

| P. | keďže Gui Minhai, obyvateľ Hongkongu a švédsky občan, zostáva uväznený napriek početným výzvam Parlamentu na jeho okamžité prepustenie; |
| --- | --- |

P.

keďže Gui Minhai, obyvateľ Hongkongu a švédsky občan, zostáva uväznený napriek početným výzvam Parlamentu na jeho okamžité prepustenie;

| 1. | čo možno najdôraznejšie odsudzuje bezdôvodné a svojvoľné sankcie uložené čínskymi orgánmi, ktoré predstavujú útok na slobodu prejavu, akademickú slobodu, medzinárodný záväzok k všeobecným ľudským právam a medzinárodné chápanie týchto práv; nalieha na čínske orgány, aby tieto neodôvodnené sankcie zrušili; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje plnú solidaritu s poslancami tohto Parlamentu, jeho Podvýborom pre ľudské práva a so všetkými ostatnými jednotlivcami a subjektmi, ktorých sa čínske sankcie týkajú, konkrétne s Politickým a bezpečnostným výborom Rady Európskej únie, poslancami národných parlamentov, so švédskymi a s nemeckými akademickými pracovníkmi a expertným skupinami v Nemecku a Dánsku; vyjadruje plnú solidaritu s poslancami z krajín mimo EÚ, na ktoré sa tiež vzťahujú sankcie, napríklad zo Spojeného kráľovstva, Kanady, USA a Austrálie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opätovne potvrdzuje, že základné slobody, sloboda prejavu, slobodná účasť na rozhodovacích procesoch, akademická sloboda a ochrana ľudských práv sú piliermi našich demokracií a že tieto hodnoty nebudú vo vzťahoch medzi EÚ a Čínou nikdy ohrozené; zdôrazňuje, že pokusy o zastrašovanie sú zbytočné a že ako zvolení poslanci Európskeho parlamentu budeme naďalej aktívne a neochvejne odsudzovať porušovanie ľudských práv a medzinárodného práva a zaoberať sa ním, a naliehavo vyzýva EÚ, aby dodržiavanie ľudských práv zostalo jadrom všetkých jej vonkajších politík; domnieva sa, že tieto útoky z Číny sú prejavom systematického súperenia vo vzťahoch medzi EÚ a Čínou; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dôrazne odsudzuje tento nový pokus a predchádzajúce pokusy čínskych štátnych a neštátnych subjektov o zasahovanie do demokratického života Európskej únie a jej členských štátov a šírenie dezinformácií vo verejných diskusiách; domnieva sa, že sankcie sú súčasťou snahy o cenzúru vyjadrení o Číne na celom svete a o určenie toho, aký druh prejavov a diskusií bude v globálnom meradle povolený, a považuje toto úsilie za súčasť totalitnej hrozby; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opätovne vyjadruje čo najhlbšie znepokojenie nad rôznymi porušeniami základných a ľudských práv v Číne, nerešpektovaním ľudskej dôstojnosti, porušovaním práv na slobodu kultúrneho prejavu a náboženského vyznania a slobodu prejavu, pokojného zhromažďovania a združovania a najmä nad systematickým prenasledovaním Ujgurov, Tibeťanov, Mongolov a ďalších etnických menšín, obhajcov ľudských práv, sociálnych aktivistov, náboženských skupín, novinárov a predkladateľov petícií a protestujúcich proti nespravodlivosti, ako aj nad neustále rastúcimi represiami voči všetkým nesúhlasným a opozičným názorom, najmä v Hongkongu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opätovne pripomína svoju pozíciu zo svojho uznesenia zo 17. decembra 2020, že násilie, ku ktorému dochádza v Sin-ťiangu, predstavuje zločiny proti ľudskosti, a poukazuje na rastúci počet dôkazov o takýchto zločinoch; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zintenzívnili úsilie o dosiahnutie dostatočnej medzinárodnej podpory pre nezávislé vyšetrovanie OSN týkajúce sa Sin-ťiangu; preto víta zaradenie štyroch osôb a jedného subjektu z Číny do globálneho sankčného režimu EÚ v oblasti ľudských práv, pretože sú zodpovední za závažné porušovanie ľudských práv v Číne; naliehavo vyzýva Komisiu, Radu a členské štáty, aby prijali všetky potrebné opatrenia a využili všetky prostriedky, ktoré majú k dispozícii, najmä hospodárske, s cieľom presvedčiť čínsku vládu, aby zatvorila tábory a ukončila všetky prípady porušovania ľudských práv v oblasti Sin-ťiang a na iných miestach, ako je Tibet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že niekoľko medzinárodných spoločností, najmä v odevnom a textilnom priemysle, sa stalo predmetom rozsiahleho a rozšíreného bojkotu po tom, čo vyjadrili znepokojenie nad správami o nútených prácach v Sin-ťiangu a rozhodli sa prerušiť vzťahy s dodávateľskými reťazcami v Sin-ťiangu, a dôrazne odsudzuje agresívny politický nátlak, ktorý na nich vyvíja čínska vláda; opakuje svoju žiadosť, aby Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť urýchlene dokončili obchodné poradenstvo v oblasti dodávateľského reťazca s usmerneniami pre spoločnosti o vystavení riziku využívania ujgurskej nútenej práce a aby poskytli podporu pri urýchlenej identifikácii alternatívnych zdrojov dodávok; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že odvetné opatrenia voči inštitúciám EÚ a členských štátov a voči ich práci v oblasti ľudských práv sú súčasťou zámernej stratégie na oslabenie ľudských práv na medzinárodnej úrovni a nové vymedzenie týchto práv, aby boli v konečnom dôsledku zbavené svojho pôvodného významu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že prístup a nástroje doteraz uplatňované EÚ zatiaľ nepriniesli hmatateľný pokrok, pokiaľ ide o situáciu v oblasti dodržiavania ľudských práv v Číne, ktorá sa za posledné desaťročie len zhoršuje; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala a vykonávala komplexnú stratégiu EÚ s cieľom dosiahnuť skutočný pokrok v oblasti ľudských práv v Číne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnieva sa, že čínske odvetné sankcie, ktoré sa nezakladajú na medzinárodnom práve, predstavujú významný krok späť vo vzťahoch medzi EÚ a Čínou; považuje za kľúčové, aby EÚ a všetky jej inštitúcie postupovali jednotne voči tomuto útoku na európsku demokraciu a pri obrane našich spoločných hodnôt; vyzýva predsedu Rady a predsedníčku Komisie, aby predložili jasné vyhlásenie, že odvetné sankcie voči zvoleným politikom sa nebudú sa tolerovať; považuje za vhodné a potrebné, aby PK/VP a členské štáty EÚ nastolili túto otázku v rámci dvojstranných výmen s čínskymi partnermi na všetkých úrovniach, a žiada, aby Parlament bol o tomto úsilí informovaný; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zastáva názor, že akékoľvek preskúmanie komplexnej dohody o investíciách medzi EÚ a Čínou a akákoľvek diskusia o jej ratifikácii Európskym parlamentom boli pozastavené legitímne z dôvodu uvalených čínskych sankcií; žiada, aby Čína zrušila sankcie predtým, ako sa Parlament bude môcť zaoberať komplexnou dohodou o investíciách bez toho, aby bol dotknutý konečný výsledok ratifikačného procesu tejto dohody; očakáva, že Komisia pred prijatím akýchkoľvek krokov smerujúcich k uzatvoreniu a podpisu komplexnej dohody o investíciách uskutoční konzultácie s Parlamentom; vyzýva Komisiu, aby využila diskusiu o komplexnej dohode o investíciách ako páku na zlepšenie ochrany ľudských práv a podporu občianskej spoločnosti v Číne, a pripomína Komisii, že Parlament zohľadní situáciu v oblasti ľudských práv v Číne, a to aj v Hongkongu, keď bude požiadaný o schválenie tejto dohody; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje naliehavú potrebu opätovne vyvážiť vzťahy medzi EÚ a Čínou prijatím súboru autonómnych opatrení vrátane: právnych predpisov proti rušivým účinkom zahraničných subvencií na vnútorný trh; nástroja medzinárodného obstarávania; právnych predpisov týkajúcich sa dodávateľského reťazca s požiadavkami povinnej náležitej starostlivosti, ktoré stanovujú aj zákaz dovozu tovaru vyrábaného nútenou prácou; zlepšeného a posilneného nariadenia EÚ o preverovaní zahraničných investícií; účinného nástroja na boj proti nátlaku; prípadných dodatočných opatrení v rámci globálneho sankčného režimu EÚ v oblasti ľudských práv s cieľom naďalej sa zaoberať represiami v Sin-ťiangu a Hongkongu a opatrení zameraných na to, aby Čína ukončila všetky porušovania; primeraného riešenia hrozieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti zo strany Číny, jej hybridných útokov a civilno-vojenského programu jadrovej syntézy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naliehavo vyzýva čínsku vládu, aby ratifikovala a vykonávala Dohovory Medzinárodnej organizácie práce (MOP) č. 29 o nútenej práci, č. 105 o zrušení nútenej práce, č. 87 o slobode združovania a ochrane práva odborovo sa organizovať a č. 98 o práve organizovať sa a kolektívne vyjednávať; nalieha na Čínu, aby ratifikovala Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva čínske a hongkonské orgány, aby obnovili dôveru v demokratický proces Hongkongu a okamžite ukončili prenasledovanie obhajcov demokratických hodnôt; vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom jednoty v Rade EÚ, pokiaľ ide o prijatie opatrení na riešenie tvrdého zásahu proti demokracii v Hongkongu; naliehavo vyzýva PK/VP a Radu, aby navrhli a prijali závery o Hongkongu bez ohľadu na chýbajúcu jednomyseľnú podporu a žiada, aby sa pozastavili zmluvy členských štátov s Čínou o vydávaní osôb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť systém na kontrolu toho, či sú subjekty pôsobiace na vnútornom trhu EÚ priamo alebo nepriamo zapojené do porušovania ľudských práv v provincii Sin-ťiang, a zaviesť opatrenia súvisiace s obchodom, ako je vylúčenie z verejného obstarávania a iné sankcie; trvá na tom, aby sa v EÚ na všetkých úrovniach a vo všetkých jej inštitúciách zamedzilo obstarávaniu vykorisťovacích technológií, ktoré sa používajú v situáciách porušovania ľudských práv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Európsku radu, aby zaujala pevný postoj voči čínskym sankciám a prijala závery v tejto záležitosti; zastáva názor, že tieto sankcie, ako aj negatívny vývoj a zhoršenie situácie v Číne a Číny ako medzinárodného aktéra by sa mali primerane zohľadniť a malo by sa na ne reagovať v rámci prebiehajúceho preskúmania spoločného oznámenia s názvom EÚ – Čína: strategická vízia, aby EÚ prešla na asertívnejšiu stratégiu voči Číne s cieľom zjednotiť všetky členské štáty; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva EÚ, aby zintenzívnila svoju koordináciu a spoluprácu s USA v rámci transatlantického dialógu o Číne, a to aj pokiaľ ide o koordinovaný prístup k opatreniam na riešenie porušovania ľudských práv, a žiada, aby mal tento dialóg silný parlamentný rozmer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že ostatné obchodné a investičné dohody s regionálnymi partnermi vrátane Taiwanu by nemali závisieť od pozastavenia ratifikácie komplexnej dohody o investíciách medzi EÚ a Čínou; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov a vláde a parlamentu Čínskej ľudovej republiky. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0027.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0375.

(3)  Ú. v. EÚ C 369, 11.10.2018, s. 156.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0012.

(5)  Ú. v. EÚ L 99 I, 22.3.2021, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ L 99 I, 22.3.2021, s. 25.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/176

---

P9_TA(2021)0256

Komisár pre ochranu údajov/Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) – vec C-311/18

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o rozsudku Súdneho dvora Európskej únie zo 16. júla 2020 – Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) – vec C-311/18 (2020/2789(RSP))

(2022/C 15/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej články 7, 8, 16, 47 a 52, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej články 7, 8, 16, 47 a 52,

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 16. júla 2020 vo veci C-311/18, Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited a Maximillian Schrems (Schrems II) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 16. júla 2020 vo veci C-311/18, Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited a Maximillian Schrems (Schrems II) (1),

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 6. októbra 2015 vo veci C-362/14 Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (Schrems I) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 6. októbra 2015 vo veci C-362/14 Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (Schrems I) (2),

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 6. októbra 2020 vo veci C-623/17, Privacy International proti Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs a i. (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 6. októbra 2020 vo veci C-623/17, Privacy International proti Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs a i. (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 o transatlantických tokoch údajov (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 o transatlantických tokoch údajov (4),

| — | so zreteľom na uznesenie zo 6. apríla 2017 o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie zo 6. apríla 2017 o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (5),

| — | so zreteľom na uznesenie z 5. júla 2018 o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie z 5. júla 2018 o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o využívaní údajov používateľov Facebooku spoločnosťou Cambridge Analytica a dosahu na ochranu údajov (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o využívaní údajov používateľov Facebooku spoločnosťou Cambridge Analytica a dosahu na ochranu údajov (7),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2010/87/EÚ z 5. februára 2010 o štandardných zmluvných doložkách pre prenos osobných údajov spracovateľom usadeným v tretích krajinách podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (oznámené pod číslom C(2010) 593) (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2010/87/EÚ z 5. februára 2010 o štandardných zmluvných doložkách pre prenos osobných údajov spracovateľom usadeným v tretích krajinách podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (oznámené pod číslom C(2010) 593) (8),

| — | so zreteľom na vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1250 z 12. júla 2016 podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (oznámené pod číslom C(2016) 4176) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1250 z 12. júla 2016 podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (oznámené pod číslom C(2016) 4176) (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2020 o preskúmaní obchodnej politiky EÚ (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2020 o preskúmaní obchodnej politiky EÚ (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (11), a najmä na jeho kapitolu V, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (11), a najmä na jeho kapitolu V,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Komisie o súkromí a elektronických komunikáciách (COM(2017)0010), so zreteľom na rozhodnutie začať medziinštitucionálne rokovania potvrdené na plenárnej schôdzi Európskeho parlamentu 25. októbra 2017 a na všeobecné smerovanie Rady prijaté 10. februára 2021 (6087/21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Komisie o súkromí a elektronických komunikáciách (COM(2017)0010), so zreteľom na rozhodnutie začať medziinštitucionálne rokovania potvrdené na plenárnej schôdzi Európskeho parlamentu 25. októbra 2017 a na všeobecné smerovanie Rady prijaté 10. februára 2021 (6087/21),

| — | so zreteľom na odporúčania Európskeho výboru pre ochranu údajov (ďalej len „EDBP“) č. 01/2020 o opatreniach, ktoré dopĺňajú nástroje na prenos s cieľom zabezpečiť súlad s úrovňou ochrany osobných údajov v EÚ, a odporúčanie č. 02/2020 o európskych základných zárukách týkajúcich sa opatrení sledovania, ako aj vyhlásenie EDPB k nariadeniu o súkromí a elektronických komunikáciách a budúcej úlohe orgánov dohľadu a EDPB z 19. novembra 2020 a, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania Európskeho výboru pre ochranu údajov (ďalej len „EDBP“) č. 01/2020 o opatreniach, ktoré dopĺňajú nástroje na prenos s cieľom zabezpečiť súlad s úrovňou ochrany osobných údajov v EÚ, a odporúčanie č. 02/2020 o európskych základných zárukách týkajúcich sa opatrení sledovania, ako aj vyhlásenie EDPB k nariadeniu o súkromí a elektronických komunikáciách a budúcej úlohe orgánov dohľadu a EDPB z 19. novembra 2020 a,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže schopnosť prenášať osobné údaje cez hranice môže byť kľúčovou hnacou silou inovácií, produktivity a hospodárskej konkurencieschopnosti; keďže je to ešte dôležitejšie v kontexte súčasnej pandémie ochorenia COVID-19, pretože takéto prenosy sú nevyhnutné na zabezpečenie kontinuity podnikateľskej činnosti a vládnych operácií, ako aj sociálnych interakcií; keďže môžu tiež podporiť stratégie ukončenia pandémie a prispieť k oživeniu hospodárstva; |
| --- | --- |

A.

keďže schopnosť prenášať osobné údaje cez hranice môže byť kľúčovou hnacou silou inovácií, produktivity a hospodárskej konkurencieschopnosti; keďže je to ešte dôležitejšie v kontexte súčasnej pandémie ochorenia COVID-19, pretože takéto prenosy sú nevyhnutné na zabezpečenie kontinuity podnikateľskej činnosti a vládnych operácií, ako aj sociálnych interakcií; keďže môžu tiež podporiť stratégie ukončenia pandémie a prispieť k oživeniu hospodárstva;

| B. | keďže Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) v rozsudku vo veci Schrems I na základe zistení zrušil platnosť rozhodnutia Komisie o bezpečnom prístave a konštatoval, že nediferencovaný prístup spravodajských orgánov k obsahu elektronických komunikácií porušuje podstatu práva na dôvernosť komunikácií, ako sa stanovuje v článku 7 charty; |
| --- | --- |

B.

keďže Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) v rozsudku vo veci Schrems I na základe zistení zrušil platnosť rozhodnutia Komisie o bezpečnom prístave a konštatoval, že nediferencovaný prístup spravodajských orgánov k obsahu elektronických komunikácií porušuje podstatu práva na dôvernosť komunikácií, ako sa stanovuje v článku 7 charty;

| C. | keďže Súdny dvor v rozsudku vo veci Schrems II konštatoval, že Spojené štáty americké neposkytujú dostatočné právne prostriedky nápravy osobám, ktoré nie sú občanmi USA, proti hromadnému sledovaniu, a že to je v rozpore s podstatou práva na opravný prostriedok, ako sa stanovuje v článku 47 charty; |
| --- | --- |

C.

keďže Súdny dvor v rozsudku vo veci Schrems II konštatoval, že Spojené štáty americké neposkytujú dostatočné právne prostriedky nápravy osobám, ktoré nie sú občanmi USA, proti hromadnému sledovaniu, a že to je v rozpore s podstatou práva na opravný prostriedok, ako sa stanovuje v článku 47 charty;

| D. | keďže všeobecné nariadenie o ochrane údajov sa vzťahuje na všetky spoločnosti, ktoré spracúvajú osobné údaje dotknutých osôb, ktoré sa nachádzajú v Únii, ak sa spracovateľské činnosti týkajú ponuky tovaru alebo služieb takýmto dotknutým osobám v Únii alebo monitorovania ich správania, pokiaľ k tomuto správaniu dochádza v Únii; |
| --- | --- |

D.

keďže všeobecné nariadenie o ochrane údajov sa vzťahuje na všetky spoločnosti, ktoré spracúvajú osobné údaje dotknutých osôb, ktoré sa nachádzajú v Únii, ak sa spracovateľské činnosti týkajú ponuky tovaru alebo služieb takýmto dotknutým osobám v Únii alebo monitorovania ich správania, pokiaľ k tomuto správaniu dochádza v Únii;

| E. | keďže údaje o európskych občanoch, ktoré uchovávajú a prenášajú telekomunikační operátori a spoločnosti, sú dôležitým zdrojom, ktorý prispieva k strategickým záujmom EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže údaje o európskych občanoch, ktoré uchovávajú a prenášajú telekomunikační operátori a spoločnosti, sú dôležitým zdrojom, ktorý prispieva k strategickým záujmom EÚ;

| F. | keďže masové sledovanie zo strany štátnych aktérov poškodzuje dôveru európskych občanov, vlád a podnikov v digitálne služby a v širšom zmysle aj v digitálne hospodárstvo; |
| --- | --- |

F.

keďže masové sledovanie zo strany štátnych aktérov poškodzuje dôveru európskych občanov, vlád a podnikov v digitálne služby a v širšom zmysle aj v digitálne hospodárstvo;

| G. | keďže spotrebiteľské organizácie a iné organizácie občianskej spoločnosti majú obmedzené zdroje a presadzovanie práv a povinností v oblasti ochrany údajov nemôže závisieť od ich činnosti; keďže existuje škála vnútroštátnych postupov a praktík, čo predstavuje problém pre mechanizmus spolupráce stanovený vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov pre cezhraničné sťažnosti: keďže chýbajú jasné lehoty a vo všeobecnosti prevláda pomalé tempo konaní, nedostatok zdrojov pre dozorné orgány, v niektorých prípadoch nedostatočná ochota alebo efektívne využívanie už pridelených zdrojov; keďže v súčasnosti sa sťažnosti proti údajným porušeniam zo strany veľkých technologických spoločností koncentrujú v rukách jediného vnútroštátneho orgánu, čo vedie k ťažkostiam pri presadzovaní práva; |
| --- | --- |

G.

keďže spotrebiteľské organizácie a iné organizácie občianskej spoločnosti majú obmedzené zdroje a presadzovanie práv a povinností v oblasti ochrany údajov nemôže závisieť od ich činnosti; keďže existuje škála vnútroštátnych postupov a praktík, čo predstavuje problém pre mechanizmus spolupráce stanovený vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov pre cezhraničné sťažnosti: keďže chýbajú jasné lehoty a vo všeobecnosti prevláda pomalé tempo konaní, nedostatok zdrojov pre dozorné orgány, v niektorých prípadoch nedostatočná ochota alebo efektívne využívanie už pridelených zdrojov; keďže v súčasnosti sa sťažnosti proti údajným porušeniam zo strany veľkých technologických spoločností koncentrujú v rukách jediného vnútroštátneho orgánu, čo vedie k ťažkostiam pri presadzovaní práva;

| H. | keďže konania vedúce k tomuto rozhodnutiu Súdny dvor takisto poukazujú na ťažkosti, ktorým čelia dotknuté osoby a spotrebitelia pri obrane svojich práv, čo má nepriaznivý vplyv na ich schopnosť chrániť svoje práva pred írskou komisárkou na ochranu údajov; |
| --- | --- |

H.

keďže konania vedúce k tomuto rozhodnutiu Súdny dvor takisto poukazujú na ťažkosti, ktorým čelia dotknuté osoby a spotrebitelia pri obrane svojich práv, čo má nepriaznivý vplyv na ich schopnosť chrániť svoje práva pred írskou komisárkou na ochranu údajov;

| I. | keďže Európsky parlament už vo svojom uznesení z 25. októbra 2018, v ktorom poukazuje na to, že USA nedodržali termín na úplný súlad s podmienkami štítu na ochranu osobných údajov stanovený na 1. septembra 2018, vyzval Komisiu, aby pozastavila uplatňovanie štítu na ochranu osobných údajov, kým orgány USA nesplnia tieto podmienky; |
| --- | --- |

I.

keďže Európsky parlament už vo svojom uznesení z 25. októbra 2018, v ktorom poukazuje na to, že USA nedodržali termín na úplný súlad s podmienkami štítu na ochranu osobných údajov stanovený na 1. septembra 2018, vyzval Komisiu, aby pozastavila uplatňovanie štítu na ochranu osobných údajov, kým orgány USA nesplnia tieto podmienky;

| J. | keďže práva dotknutých osôb zaručené právnymi predpismi EÚ o ochrane údajov by sa mali dodržiavať bez ohľadu na mieru rizika, ktoré týmto osobám vzniká pri súvisiacom spracúvaní osobných údajov, a to aj pokiaľ ide o prenos osobných údajov do tretích krajín; keďže prevádzkovatelia údajov by mali vždy niesť zodpovednosť za dodržiavanie povinností v oblasti ochrany údajov vrátane preukazovania súladu v súvislosti s akýmkoľvek spracovaním údajov bez ohľadu na povahu, rozsah, kontext, účely spracúvania a riziká pre dotknuté osoby; |
| --- | --- |

J.

keďže práva dotknutých osôb zaručené právnymi predpismi EÚ o ochrane údajov by sa mali dodržiavať bez ohľadu na mieru rizika, ktoré týmto osobám vzniká pri súvisiacom spracúvaní osobných údajov, a to aj pokiaľ ide o prenos osobných údajov do tretích krajín; keďže prevádzkovatelia údajov by mali vždy niesť zodpovednosť za dodržiavanie povinností v oblasti ochrany údajov vrátane preukazovania súladu v súvislosti s akýmkoľvek spracovaním údajov bez ohľadu na povahu, rozsah, kontext, účely spracúvania a riziká pre dotknuté osoby;

| K. | keďže napriek významnému vývoju judikatúry Súdneho dvora za posledných päť rokov, ako aj účinnému uplatňovaniu všeobecného nariadenia o ochrane údajov od 25. mája 2018 dozorné orgány doposiaľ neprijali žiadne rozhodnutie o uložení nápravných opatrení v súvislosti s prenosmi osobných údajov v súlade s mechanizmom konzistentnosti GDPR; keďže dozorné orgány na vnútroštátnej úrovni neprijali v súvislosti s prenosmi osobných údajov do tretích krajín žiadne zmysluplné rozhodnutie o uložení nápravných opatrení alebo pokút; |
| --- | --- |

K.

keďže napriek významnému vývoju judikatúry Súdneho dvora za posledných päť rokov, ako aj účinnému uplatňovaniu všeobecného nariadenia o ochrane údajov od 25. mája 2018 dozorné orgány doposiaľ neprijali žiadne rozhodnutie o uložení nápravných opatrení v súvislosti s prenosmi osobných údajov v súlade s mechanizmom konzistentnosti GDPR; keďže dozorné orgány na vnútroštátnej úrovni neprijali v súvislosti s prenosmi osobných údajov do tretích krajín žiadne zmysluplné rozhodnutie o uložení nápravných opatrení alebo pokút;

| L. | keďže prezident USA Biden vymenoval v prvý deň vo funkcii zástupcu tajomníka pre služby na Ministerstve obchodu USA, ktorý bude hlavným vyjednávačom pre komerčné prenosy údajov s EÚ; keďže Gina Raimondová, kandidátka prezidenta na post ministerky obchodu USA, označila počas vypočutia v Senáte rýchle ukončenie rokovaní o nástupníckej dohode o štíte na ochranu osobných údajov za „najvyššiu prioritu“; |
| --- | --- |

L.

keďže prezident USA Biden vymenoval v prvý deň vo funkcii zástupcu tajomníka pre služby na Ministerstve obchodu USA, ktorý bude hlavným vyjednávačom pre komerčné prenosy údajov s EÚ; keďže Gina Raimondová, kandidátka prezidenta na post ministerky obchodu USA, označila počas vypočutia v Senáte rýchle ukončenie rokovaní o nástupníckej dohode o štíte na ochranu osobných údajov za „najvyššiu prioritu“;

Všeobecné pripomienky

| 1. | berie na vedomie rozsudok Súdneho dvora zo 16. júla 2020, v ktorom Súdny dvor v zásade potvrdil platnosť rozhodnutia 2010/87/EÚ o štandardných zmluvných doložkách, ktoré sú najčastejšie používaným mechanizmom pre medzinárodné prenosy údajov; ďalej konštatuje, že Súdny dvor vyhlásil rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1250 o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA za neplatné; poznamenáva, že doteraz žiadny udržateľný jednotný mechanizmus, ktorý by zaručoval zákonný prenos komerčných osobných údajov medzi EÚ a USA, neobstál v konaní pred Súdnym dvorom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie, že Súdny dvor zistil, že štandardné zmluvné doložky sú účinným mechanizmom na zabezpečenie súladu s úrovňou ochrany poskytovanej v EÚ, ale vyžadoval, aby prevádzkovateľ/spracovávateľ usadený v Európskej únii a príjemca osobných údajov boli povinní pred každým prenosom overiť, či sa v dotknutej tretej krajine dodržiava úroveň ochrany požadovaná právnymi predpismi EÚ; pripomína, že to zahŕňa posúdenie právneho režimu týkajúceho sa prístupu verejných orgánov k osobným údajom s cieľom zabezpečiť, aby nevzniklo riziko, že dotknuté osoby a ich prenášané údaje budú podliehať programom sledovania USA, ktoré umožňujú hromadné zhromažďovanie osobných údajov; pripomína, že Súdny dvor rozhodol, že ak príjemca nie je schopný dodržať podmienky štandardných zmluvných doložiek, prevádzkovatelia alebo spracovávatelia sú povinní pozastaviť prenos údajov a/alebo ukončiť zmluvu; konštatuje však, že mnohé spoločnosti, najmä MSP, nemajú potrebné znalosti alebo kapacity na vykonávanie takéhoto overovania, čo môže viesť k narušeniu podnikania; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že rozsudok Súdneho dvora, ktorý sa zameriava na úroveň ochrany údajov poskytovanej dotknutým osobám v EÚ, ktorých údaje boli prenesené do USA v rámci mechanizmu štítu na ochranu osobných údajov, má vplyv aj na rozhodnutia o primeranosti týkajúce sa iných tretích krajín vrátane Spojeného kráľovstva; opätovne potvrdzuje potrebu právnej jasnosti a istoty, keďže schopnosť bezpečne prenášať osobné údaje cez hranice sa stáva čoraz dôležitejšou pre jednotlivcov z hľadiska ochrany ich osobných údajov a ich práv, ako aj pre všetky typy organizácií, ktoré dodávajú tovar a služby na medzinárodnej úrovni, a pre podniky, pokiaľ ide o právny režim, v rámci ktorého pôsobia; zdôrazňuje však, že existujúce rozhodnutia o primeranosti zostávajú v platnosti, kým ich Súdny dvor nezruší, nenahradí alebo nevyhlási za neplatné; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je sklamaný, že írska komisárka pre ochranu údajov (DPC) začala konanie proti Maximilianovi Schremsovi a Facebooku na írskom najvyššom súde namiesto toho, aby prijala rozhodnutie v rámci svojich právomocí podľa článku 4 rozhodnutia 2010/87/EÚ a článku 58 všeobecného nariadenia o ochrane údajov; pripomína, že írska komisárka pre ochranu údajov využila právny postup, ktorý orgánom pre ochranu údajov umožňuje upozorniť vnútroštátneho sudcu na obavy v súvislosti s platnosťou vykonávacieho rozhodnutia Komisie s cieľom podať na Súdny dvor návrh na začatie prejudiciálneho konania; vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že írska komisárka pre ochranu údajov, ktorá je hlavným orgánom pre tieto prípady, stále nerozhodla o viacerých sťažnostiach proti porušovaniu všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ktoré boli podané 25. mája 2018, teda v deň, keď sa začalo uplatňovať všeobecné nariadenie o ochrane údajov, ale ani o iných sťažnostiach organizácii pôsobiacich v oblasti ochrany súkromia a skupín spotrebiteľov; je znepokojený tým, že írska komisárka pre ochranu údajov vykladá „bezodkladne“ v článku 60 ods. 3 všeobecného nariadenia o ochrane údajov – v rozpore so zámerom zákonodarcov – ako dlhšie ako niekoľko mesiacov; vyjadruje znepokojenie nad tým, že dozorné orgány neprijali aktívne opatrenia podľa článkov 61 a 66 všeobecného nariadenia o ochrane údajov s cieľom prinútiť írsku komisárku pre ochranu údajov, aby si plnila svoje povinnosti podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov; je tiež znepokojený nedostatkom špecialistov technikov pracujúcich pre írsku komisárku pre ochranu údajov a tým, že využívajú zastarané systémy; je znepokojený dôsledkami neúspešnej snahy írskej komisárky pre ochranu údajov presunúť náklady na súdne konanie na obžalovaného, čo by malo výrazný odstrašujúci účinok; vyzýva Komisiu, aby začala konanie o nesplnení povinnosti proti Írsku za neprimerané presadzovanie GDPR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je znepokojený nedostatočnou úrovňou presadzovania všeobecného nariadenia o ochrane údajov, najmä v oblasti medzinárodných prenosov; vyjadruje znepokojenie nad nedostatočným určením priorít a nedostatočnou celkovou kontrolou zo strany vnútroštátnych dozorných orgánov, pokiaľ ide o prenos osobných údajov do tretích krajín, a to napriek významnému vývoju judikatúry Súdneho za posledných päť rokov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v tejto súvislosti neboli prijaté zmysluplné rozhodnutia a nápravné opatrenia, a naliehavo vyzýva výbor EDPB a vnútroštátne dozorné orgány, aby prenosy osobných údajov zahrnuli do svojich stratégií auditu, dodržiavania predpisov a presadzovania; poukazuje na to, že na zabezpečenie právnej istoty a riešenie cezhraničných sťažností je potrebné zaviesť harmonizované záväzné administratívne postupy týkajúce sa zastupovania dotknutých osôb a prípustnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | berie na vedomie návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie o štandardných zmluvných doložkách na prenos osobných údajov do tretích krajín; nalieha na Komisiu a výbor EDPB, aby zverejnili ďalšie usmernenia o medzinárodných prenosoch údajov pre spoločnosti, najmä pre MSP, vrátane kontrolného zoznamu na posudzovanie prenosov údajov, nástrojov na posudzovanie toho, či vlády môžu ale vedia pristupovať k údajom, a informácií o dodatočných opatreniach požadovaných pri prenosoch s využitím štandardných zmluvných doložiek; vyzýva výbor EDPB, aby sa snažil získať informácie aj od nezávislých akademických pracovníkov, pokiaľ ide o potenciálne rozdielne vnútroštátne právo hlavných obchodných partnerov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že v súlade s usmerneniami výboru EDPB č. 2/2018 (12) o výnimkách podľa článku 49 nariadenia (EÚ) 2016/679, keď sa prenosy uskutočňujú mimo rámca rozhodnutí o primeranosti alebo iných nástrojov poskytujúcich primerané záruky, ale spoliehajú sa na výnimky pre osobitné situácie podľa článku 49 všeobecného nariadenia o ochrane údajov, sa výnimky musia vykladať reštriktívne, aby sa výnimka nestala pravidlom; konštatuje však, že od zrušenia platnosti štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa na účely digitálnej reklamy zachovali transatlantické toky údajov napriek pochybnostiam o ich právnom základe pre prenosy na reklamné účely; vyzýva výbor EDPB a orgány pre ochranu osobných údajov, aby zabezpečili konzistentný výklad pri uplatňovaní a kontrole takýchto výnimiek v súlade s usmerneniami výboru EDPB; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta medzinárodné diskusie o cezhraničných tokoch osobných údajov, ktoré sú v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov a smernicou o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov (13); zdôrazňuje, že všeobecné nariadenie o ochrane údajov, smernica o presadzovaní práva, pravidlá týkajúce sa súkromia na internete a iné existujúce a budúce opatrenia na ochranu základných práv na súkromie a ochranu osobných údajov sa nesmú oslabiť medzinárodnými obchodnými dohodami ani do nich začleniť; naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa riadila horizontálnou pozíciou EÚ z roku 2018 (14) a neodchyľovala sa od nej a aby zohľadnila príslušné záväzky tretích krajín podľa obchodného práva pri posudzovaní ich primeranosti, a to aj v prípade následných prenosov údajov; |
| --- | --- |

8.

Štandardné zmluvné doložky

| 9. | berie na vedomie návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie a návrhy štandardných zmluvných doložiek; víta skutočnosť, že Komisia sa snažila získať spätnú väzbu od zainteresovaných strán k tomuto návrhu usporiadaním verejnej konzultácie; konštatuje, že výbor EDPB a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa vo svojom spoločnom stanovisku z 15. januára 2021 (15) vyjadrili k návrhom štandardných zmluvných doložiek priaznivo, no navrhli niekoľko ďalších zlepšení; očakáva, že Komisia zohľadní získané informácie pred začatím komitologického postupu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína, že veľký počet MSP využíva štandardné zmluvné doložky; zdôrazňuje, že všetky druhy spoločností naliehavo potrebujú jasné usmernenia a pomoc na zaistenie právnej istoty pri uplatňovaní a výklade rozsudku Súdneho dvora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | berie na vedomie odporúčania výboru EDPB č. 01/2020 (16) o opatreniach, ktoré dopĺňajú nástroje na prenos s cieľom zabezpečiť súlad s úrovňou ochrany osobných údajov v EÚ; víta skutočnosť, že výbor EDPB usporiadal verejnú konzultáciu o svojich odporúčaniach; vyjadruje znepokojenie nad možnými rozpormi medzi týmito odporúčaniami a návrhom Komisie týkajúcim sa štandardných zmluvných doložiek; vyzýva Komisiu a výbor EDPB, aby spolupracovali na dokončení svojich príslušných dokumentov s cieľom zabezpečiť právnu istotu v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora EÚ; domnieva sa, že Komisia by sa mala riadiť usmerneniami výboru EDPB; |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta najmä odporúčania EDPB týkajúce sa nevyhnutnosti, aby prevádzkovatelia údajov využívali objektívne faktory pri posudzovaní toho, či niečo v právnych predpisoch alebo praxi tretej krajiny môže zasahovať do účinnosti primeraných záruk v nástrojoch na prenos dotknutých prenosov, a nie na subjektívne faktory, ako je pravdepodobnosť, že verejné orgány získajú prístup k údajom spôsobom, ktorý nie je v súlade s normami EÚ, čo Súdny dvor opakovane zamietol; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zabezpečila úplné zosúladenie svojho návrhu štandardných zmluvných doložiek s platnou judikatúrou Súdneho dvora; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že je veľmi dôležité, aby sa mohli spoločnosti EÚ spoliehať na robustné mechanizmy, ktoré sú v súlade s rozsudkom Súdneho dvora; v tejto súvislosti sa domnieva, že súčasný návrh Komisie týkajúci sa vzoru štandardných zmluvných doložiek by mal náležite zohľadňovať všetky príslušné odporúčania EDBP; podporuje vytvorenie súboru doplnkových opatrení, s ktorých si bude možné vybrať, napr. certifikáciu bezpečnosti a ochrany údajov, záruky šifrovania a pseudoanonymizáciu, ktoré budú pre regulačné orgány prijateľné, a verejne dostupné zdroje týkajúce sa príslušných právnych predpisov hlavných obchodných partnerov EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že v prípade prevádzkovateľov údajov, ktorí patria do rozsahu pôsobnosti zákona USA o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva (ďalej len „FISA“), nie je prenos osobných údajov z Únie možný v rámci týchto štandardných zmluvných doložiek z dôvodu vysokého rizika hromadného sledovania; očakáva, že ak sa nedosiahne rýchla dohoda s USA, ktorá by zaručovala v zásade rovnocennú, a teda primeranú úroveň ochrany, akú poskytuje všeobecné nariadenie o ochrane údajov a charta, budú tieto prenosy pozastavené až do vyriešenia situácie; zdôrazňuje nález Súdneho dvora, že ani paragraf 702 zákona FISA, ani vykonávacie nariadenie 12333 (E.O. 12333) v spojení s prezidentskou politickou smernicou 28 (PPD-28) nie sú v súlade s minimálnymi zárukami vyplývajúcimi z práva EÚ zo zásady proporcionality, čo má za následok, že programy sledovania založené na týchto ustanoveniach nemožno považovať za obmedzené na to, čo je striktne nevyhnutné; zdôrazňuje, že je potrebné riešiť problémy konštatované v rozsudku Súdneho dvora udržateľným spôsobom, aby sa zabezpečila primeraná ochrana osobných údajov dotknutých osôb; pripomína, že žiadna zmluva medzi spoločnosťami nemôže poskytovať ochranu pred neselektívnym prístupom spravodajských orgánov k obsahu elektronických komunikácií, ani žiadna zmluva medzi spoločnosťami nemôže poskytnúť dostatočné právne prostriedky nápravy proti hromadnému sledovaniu; zdôrazňuje, že si to vyžaduje reformu zákonov a postupov USA o dohľade s cieľom zabezpečiť, aby sa prístup bezpečnostných orgánov USA k údajom prenášaným z EÚ obmedzil na to, čo je nevyhnutné a primerané, a aby európske dotknuté osoby mali prístup k účinným súdnym prostriedkom nápravy pred súdmi v USA; |
| --- | --- |

14.

| 15. | upozorňuje na obmedzenú vyjednávaciu silu a právnu a finančnú kapacitu európskych MSP, ako aj neziskových organizácií a združení, od ktorých sa očakáva, že na základe vlastného posúdenia primeranosti tretích krajín dokážu posúdiť zložité právne rámce rôznych tretích krajín; naliehavo vyzýva Komisiu a EDPB, aby poskytli usmernenia o praktickom využívaní spoľahlivých doplnkových opatrení, najmä pre MSP; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naliehavo vyzýva orgány pre ochranu osobných údajov, aby si plnili svoje povinnosti zdôraznené v rozsudku Súdneho dvora s cieľom zabezpečiť riadne a rýchle presadzovanie všeobecného nariadenia o ochrane údajov dôsledným monitorovaním používania štandardných zmluvných doložiek; vyzýva orgány pre ochranu osobných údajov, aby pomáhali spoločnostiam pri dodržiavaní judikatúry Súdneho dvora; vyzýva orgány pre ochranu údajov, aby využili aj svoje vyšetrovacie a nápravné právomoci podľa článku 58 všeobecného nariadenia o ochrane údajov v prípadoch, keď vývozcovia údajov prenášajú osobné údaje napriek existencii právnych predpisov cieľovej tretej krajiny, ktoré bránia dovozcovi údajov dodržať štandardné zmluvné doložky, a keď chýbajú účinné dodatočné opatrenia; pripomína, že Súdny dvor zastáva názor, že každý dozorný orgán „je povinný splniť svoju úlohu spočívajúcu v zabezpečení plného dodržiavania všeobecného nariadenia o ochrane údajov“; |
| --- | --- |

16.

Štít na ochranu osobných údajov

| 17. | berie na vedomie, že Súdny dvor skonštatoval, že štít na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA nezaručuje v zásade rovnocennú a primeranú úroveň ochrany v porovnaní s všeobecným nariadením o ochrane údajov a chartou EÚ, najmä preto, že podmienky zavedené v súvislosti s hromadným prístupom verejných orgánov USA k osobným údajom prenášaným v rámci štítu na ochranu osobných údajov, ktorý nie je v súlade so zásadami nevyhnutnosti a primeranosti, a tiež z dôvodu neexistencie vymáhateľných práv pre dotknuté osoby z EÚ pred súdmi USA, alebo akéhokoľvek iného nezávislého orgánu konajúceho ako súd proti orgánom USA; očakáva, že súčasná administratíva USA sa bude viac angažovať v plnení svojich povinností v rámci možných budúcich mechanizmov prenosu než predchádzajúce administratívy, ktoré nemali politické odhodlanie dodržiavať a presadzovať pravidlá bezpečného prístavu a pravidlá štítu na ochranu osobných údajov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že niektoré spoločnosti v reakcii na rozsudok vo veci Schrems II unáhlene revidovali svoje oznámenia o ochrane osobných údajov a zmluvy s tretími stranami, ktoré odkazujú na ich záväzky v rámci štítu na ochranu osobných údajov, bez toho, aby posúdili najlepšie opatrenia na zákonný prenos údajov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odsudzuje skutočnosť, že napriek početným výzvam, ktoré Európsky parlament adresoval Komisii vo svojich uzneseniach z rokov 2016, 2017 a 2018, aby prijala všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby štít na ochranu osobných údajov bol v plnom súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov a chartou, Komisia nekonala v súlade s článkom 45 ods. 5 všeobecného nariadenia o ochrane údajov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia ignorovala výzvy Európskeho parlamentu na pozastavenie štítu na ochranu osobných údajov, kým orgány USA nesplnia jej podmienky, čo zdôraznilo riziko zrušenia platnosti štítu na ochranu osobných údajov Súdnym dvorom Európskej únie; pripomína, že pracovná skupina zriadená podľa článku 29 a EDPB opakovane upozornili na problémy s fungovaním štítu na ochranu osobných údajov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia kladie vzťahy s USA nad záujmy občanov EÚ, a že Komisia tým ponechala úlohu obhajovať právo EÚ na jednotlivých občanoch; |
| --- | --- |

20.

Hromadné sledovanie a právny rámec

| 21. | nabáda Komisiu, aby aktívne monitorovala používania technológií hromadného sledovania v Spojených štátoch, ako aj iných tretích krajinách, ktoré sú alebo by mohli byť predmetom posúdenia primeranosti, ako je Spojené kráľovstvo; naliehavo vyzýva Komisiu, aby neprijímala rozhodnutia o primeranosti v prípade krajín, v ktorých právne predpisy a programy v oblasti hromadného sledovania nespĺňajú kritériá Súdny dvor, a to tak literou, ako aj duchom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | berie na vedomie nedávne nadobudnutie účinnosti v USA kalifornského zákona o ochrane súkromia spotrebiteľov (CCPA); berie na vedomie súvisiace diskusie a legislatívne návrhy na federálnej úrovni; poukazuje na to, že aj keď ide o krok správnym smerom, ani CCPA ani žiadny z federálnych návrhov doteraz nespĺňajú požiadavky všeobecného nariadenia o ochrane údajov týkajúce sa posúdenia primeranosti; dôrazne nabáda zákonodarcu USA, aby prijal právne predpisy, ktoré spĺňajú tieto požiadavky, a tým prispel k v podstate rovnakej úrovni ochrany v právnych predpisoch USA, aká je v súčasnosti zaručená v EÚ; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že takéto právne predpisy v oblasti ochrany údajov a súkromia spotrebiteľov samy osebe nestačia na to, aby sa odstránili základné problémy, ktoré zistil Súdny dvor v súvislosti s hromadným sledovaním spravodajskými službami USA a nedostatočným prístupom k prostriedkom nápravy; nabáda zákonodarcu USA, aby zmenil paragraf 702 zákona FISA, a federálnu vládu USA, aby zmenila vykonávacie nariadenie č. 12333 a prezidentskú politickú smernicu 28, najmä pokiaľ ide o hromadné sledovanie a poskytovanie rovnakej úrovne ochrany občanom EÚ a USA; nabáda USA, aby poskytli mechanizmy na zabezpečenie toho, aby jednotlivci dostávali (oneskorené) oznámenia a mohli napadnúť nepatričné sledovanie podľa paragrafu 702 a vykonávacieho nariadenia č. 12333, a aby ustanovili zákonný mechanizmus, ktorý zabezpečí, aby osoby, ktoré nie sú občanmi USA, mali vymáhateľné práva nad rámec zákona o súdnych prostriedkoch nápravy; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína, že členské štáty si naďalej vymieňajú osobné údaje so USA v rámci programu na sledovanie financovania terorizmu (TFTP), dohody medzi EÚ a USA o osobných záznamoch o cestujúcich (PNR), automatickej výmeny daňových informácií prostredníctvom medzivládnych dohôd, ktorými sa vykonáva americký zákon o dodržiavaní daňových predpisov v prípade zahraničných účtov (FATCA), čo nepriaznivo ovplyvňuje „náhodných Američanov“, ako sa uvádza v uznesení Európskeho parlamentu z 5. júla 2018 o nepriaznivých účinkoch amerického zákona o dodržiavaní daňových predpisov v prípade zahraničných účtov (FATCA) na občanov EÚ a najmä takzvaných náhodných Američanov (17); pripomína, že USA majú naďalej prístup k databázam členských štátov na presadzovanie práva obsahujúcim odtlačky prstov občanov EÚ a údaje o DNA; žiada Komisiu, aby analyzovala vplyv rozsudkov vo veciach Schrems I a Schrems II na tieto výmeny údajov a aby do 30. septembra 2021 predložila Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci svoju analýzu a spôsob, akým ich plánuje uviesť do súladu s rozsudkami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva tiež Komisiu, aby analyzovala situáciu poskytovateľov cloudu, na ktorých sa vzťahuje paragraf 702 zákona FISA, ktorí prenášajú údaje prostredníctvom štandardných zmluvných doložiek; vyzýva Komisiu, aby analyzovala vplyv na práva udelené podľa zastrešujúcej dohody medzi EÚ a USA vrátane práva na súdnu nápravu, keďže USA toto právo výslovne udeľujú len občanom určených krajín, ktoré povoľujú prenos údajov do USA na komerčné účely; považuje za neprijateľné, že Komisia ani rok po uplynutí lehoty ešte stále neuverejnila svoje zistenia v rámci prvého spoločného preskúmania zastrešujúcej dohody, a vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby bezodkladne zosúladila dohodu s normami stanovenými v rozsudkoch Súdneho dvora; |
| --- | --- |

25.

| 26. | považuje za nutné vzhľadom na zistené nedostatky v ochrane údajov európskych občanov prenášaných do USA podporovať investície do európskych nástrojov na uchovávanie údajov (napr. cloudová služba) s cieľom znížiť závislosť EÚ v oblasti úložných kapacít od tretích krajín a posilniť strategickú autonómiu EÚ v oblasti správy a ochrany údajov; |
| --- | --- |

26.

Rozhodnutia o primeranosti

| 27. | vyzýva Komisiu, aby prijala všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby akékoľvek nové rozhodnutie o primeranosti týkajúce sa USA bolo plne v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679, chartou a všetkými aspektmi rozsudkov Súdneho dvora; pripomína, že rámce primeranosti výrazne uľahčujú hospodársku činnosť, najmä pre MSP a startupy, ktoré na rozdiel od veľkých spoločností často nemajú potrebnú finančnú, právnu a technickú kapacitu na využívanie iných prenosových nástrojov; vyzýva členské štáty, aby uzatvorili dohody s USA o nešpionáži; vyzýva Komisiu, aby využila svoje kontakty s partnermi v USA a dala najavo, že ak v USA nedôjde k žiadnej zmene právnych predpisov a praxe v oblasti sledovania, jedinou uskutočniteľnou možnosťou na uľahčenie rozhodnutí o primeranosti bude uzavretie dohôd o nešpionáži s členskými štátmi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnieva sa, že budúce rozhodnutia Komisie o primeranosti by sa nemali zakladať na systéme samocertifikácie, ako to bolo v prípade režimu bezpečného prístavu a štítu na ochranu osobných údajov; vyzýva Komisiu, aby plne zapojila EDPB do hodnotenia dodržiavania a presadzovania akéhokoľvek nového rozhodnutia o primeranosti vo vzťahu k USA; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby sa s administratívou USA dohodla na opatreniach potrebných na to, aby výbor EDPB mohol túto úlohu účinne plniť; očakáva, že Komisia pred prijatím takéhoto rozhodnutia bude brať vážnejšie pozíciu Európskeho parlamentu k akémukoľvek novému rozhodnutiu o primeranosti vo vzťahu k USA; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripomína, že Komisia v súčasnosti preskúmava všetky rozhodnutia o primeranosti prijaté podľa smernice 95/46/ES; zdôrazňuje, že Komisia by mala uplatňovať prísnejšie normy stanovené vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov a v rozsudkoch Súdneho dvora vo veciach Schrems I a II s cieľom posúdiť, či orgány tretej krajiny poskytujú úroveň ochrany v zásade rovnocennú s úrovňou ochrany, ktorú poskytuje všeobecné nariadenie o ochrane údajov, a to aj pokiaľ ide o prístup k účinným prostriedkom nápravy a ochranu pred nenáležitým prístupom orgánov tretích krajín k osobným údajom; naliehavo vyzýva Komisiu, aby tieto preskúmania urýchlene dokončila a aby zrušila alebo pozastavila všetky rozhodnutia prijaté pred všeobecným nariadením o ochrane údajov, ak zistí, že daná tretia krajina neposkytuje v zásade rovnocennú úroveň ochrany a že situáciu nie je možné napraviť; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že administratíva prezidenta Bidena tým, že vymenovala skúseného odborníka na ochranu súkromia za hlavného vyjednávača v súvislosti s nástupcom štítu na ochranu osobných údajov, preukázala odhodlanie prednostne nájsť riešenie pre prenos údajov na komerčné účely medzi EÚ a USA; očakáva, že dialóg medzi Komisiou a jej partnermi v USA, ktorý sa začal hneď po vydaní rozsudku Súdenho dvora, sa v nadchádzajúcich mesiacoch ešte zintenzívni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu, aby neprijímala žiadne nové rozhodnutie o primeranosti vo vzťahu k USA, pokiaľ sa nezavedú zmysluplné reformy, najmä na účely národnej bezpečnosti a spravodajstva, ktoré možno dosiahnuť jasnou, právne udržateľnou, vykonateľnou a nediskriminačnou reformou zákonov a postupov USA; v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje význam pevných záruk v oblasti prístupu orgánov verejnej moci k osobným údajom; vyzýva Komisiu, aby zaviedla do praxe svoje „geopolitické ambície“ na presadzovanie takej ochrany údajov v USA a iných tretích krajinách, ktorá je v zásade rovnocenná ochrane v EÚ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | odporúča vnútroštátnym orgánom na ochranu údajov, aby pozastavili prenos osobných údajov, ku ktorým môžu mať prístup verejné orgány v USA, ak Komisia prijme akékoľvek nové rozhodnutie o primeranosti vo vzťahu k USA bez takýchto zmysluplných reforiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta skutočnosť, že Komisia dodržiava kritériá stanovené pracovnou skupinou pre referenčné kritérium primeranosti podľa článku 29 všeobecného nariadenia o ochrane údajov (18) (schváleného EDPB) a odporúčanie EDPB č. 01/2021 o požiadavke primeranosti podľa smernice o presadzovaní práva (19); domnieva sa, že Komisia by nemala znižovať kritériá pri hodnotení toho, či tretia krajina spĺňa podmienky na rozhodnutie o primeranosti; berie na vedomie, že výbor EDPB nedávno aktualizoval svoje odporúčania k európskym základným zárukám pre opatrenia týkajúce sa sledovania s ohľadom na judikatúru Súdneho dvora (20); |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii, Európskej rade, Rade Európskej únie, Európskemu výboru pre ochranu údajov, národným parlamentom členských štátov, Kongresu a vláde Spojených štátov Amerických a Európskemu parlamentu a vláde Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora zo 16. júla 2020, Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited a Maximillian Schrems, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. októbra 2015, Maximillian Schrems/Data Protection Commissioner, C-362/14, ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. októbra 2020, C-623/17, Privacy International/Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs a i., ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  Ú. v. EÚ C 76, 28.2.2018, s. 82.

(5)  Ú. v. EÚ C 298, 23.8.2018, s. 73.

(6)  Ú. v. EÚ C 118, 8.4.2020, s. 133.

(7)  Ú. v. EÚ C 345, 16.10.2020, s. 58.

(8)  Ú. v. EÚ L 39, 12.2.2010, s. 5.

(9)  Ú. v. EÚ L 207, 1.8.2016, s. 1.

(10)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0337.

(11)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(12)  https://edpb.europa.eu/sites/edpb/files/files/file1/edpb_guidelines_2_2018 _derogations_en.pdf

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

(14)  Návrh EÚ na ustanovenia o cezhraničných tokoch údajov a ochrane osobných údajov a súkromia, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157130.pdf.

(15)  Spoločné stanovisko Európskeho výboru pre ochranu údajov a európskeho dozorného úradník pre ochranu údajov č. 2/2021 k štandardným zmluvným doložkám na prenos osobných údajov do tretích krajín zo 14. januára 2021: https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/edpbedps-joint-opinion/edpb-edps-joint-opinion-22021-standard_sk.

(16)  Odporúčania výboru EDPB č. 01/2020 o opatreniach, ktoré dopĺňajú nástroje na prenos s cieľom zabezpečiť súlad s úrovňou ochrany osobných údajov v EÚ z 11. novembra 2020, https://edpb.europa.eu/our-work-tools/public-consultations-art-704/2020/recommendations-012020-measures-supplement-transfer_sk.

(17)  Ú. v. EÚ C 118, 8.4.2020, s. 141.

(18)  https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108

(19)  https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/recommendations/recommendations-012021-adequacy-referential-under-law_sk

(20)  https://edpb.europa.eu/system/files/2021-04/edpb_recommendations_202002_europeanessentialguaranteessurveillance_sk.pdf

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/184

---

P9_TA(2021)0257

Právo Európskeho parlamentu na informácie o prebiehajúcom hodnotení národných plánov obnovy a odolnosti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o práve Európskeho parlamentu na informácie o prebiehajúcom posudzovaní národných plánov obnovy a odolnosti (2021/2703(RSP))

(2022/C 15/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (1) (nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (1) (nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti),

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti bolo prijaté v rámci riadneho legislatívneho postupu; |
| --- | --- |

A.

keďže nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti bolo prijaté v rámci riadneho legislatívneho postupu;

| B. | keďže nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti je bezprecedentným nástrojom z hľadiska objemu a zdrojov financovania; |
| --- | --- |

B.

keďže nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti je bezprecedentným nástrojom z hľadiska objemu a zdrojov financovania;

| C. | keďže demokratická a parlamentná kontrola nad vykonávaním Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti je možná len za plnej účasti Európskeho parlamentu vo všetkých jeho etapách; |
| --- | --- |

C.

keďže demokratická a parlamentná kontrola nad vykonávaním Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti je možná len za plnej účasti Európskeho parlamentu vo všetkých jeho etapách;

| D. | keďže v článku 26 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa ustanovuje dialóg o podpore obnovy a odolnosti s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť, ako aj to, aby Komisia poskytovala Európskemu parlamentu okrem iného informácie o plánoch obnovy a odolnosti členských štátov a o ich posudzovaní; |
| --- | --- |

D.

keďže v článku 26 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa ustanovuje dialóg o podpore obnovy a odolnosti s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť, ako aj to, aby Komisia poskytovala Európskemu parlamentu okrem iného informácie o plánoch obnovy a odolnosti členských štátov a o ich posudzovaní;

| E. | keďže Európsky parlament môže vyjadriť svoje názory na otázky riešené v rámci dialógu o podpore obnovy a odolnosti aj formou uznesení a výmeny názorov s Komisiou a keďže Komisia je povinná tieto názory zohľadniť; |
| --- | --- |

E.

keďže Európsky parlament môže vyjadriť svoje názory na otázky riešené v rámci dialógu o podpore obnovy a odolnosti aj formou uznesení a výmeny názorov s Komisiou a keďže Komisia je povinná tieto názory zohľadniť;

| F. | keďže Európsky parlament môže vyzvať Komisiu, aby v rámci dialógu o obnove a odolnosti poskytla informácie o aktuálnom stave posudzovania národných plánov obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

F.

keďže Európsky parlament môže vyzvať Komisiu, aby v rámci dialógu o obnove a odolnosti poskytla informácie o aktuálnom stave posudzovania národných plánov obnovy a odolnosti;

| G. | keďže členské štáty mali Komisii predložiť svoj vnútroštátny plán obnovy a odolnosti do 30. apríla 2021, ako stanuje pravidlo; |
| --- | --- |

G.

keďže členské štáty mali Komisii predložiť svoj vnútroštátny plán obnovy a odolnosti do 30. apríla 2021, ako stanuje pravidlo;

| H. | keďže k dnešnému dňu predložilo Komisii plán obnovy a odolnosti 18 členských štátov; |
| --- | --- |

H.

keďže k dnešnému dňu predložilo Komisii plán obnovy a odolnosti 18 členských štátov;

| I. | keďže Komisia musí posúdiť každý národný plán obnovy a odolnosti do dvoch mesiacov od jeho predloženia; |
| --- | --- |

I.

keďže Komisia musí posúdiť každý národný plán obnovy a odolnosti do dvoch mesiacov od jeho predloženia;

| J. | keďže Komisia poskytla národné plány obnovy a odolnosti Európskeho parlamentu a Rade; |
| --- | --- |

J.

keďže Komisia poskytla národné plány obnovy a odolnosti Európskeho parlamentu a Rade;

| K. | keďže 11. marca 2021 Európsky parlament usporiadal plenárnu rozpravu o dodržiavaní zásady partnerstva pri príprave a vykonávaní národných plánov obnovy a odolnosti a zabezpečovaní dobrej správy výdavkov; |
| --- | --- |

K.

keďže 11. marca 2021 Európsky parlament usporiadal plenárnu rozpravu o dodržiavaní zásady partnerstva pri príprave a vykonávaní národných plánov obnovy a odolnosti a zabezpečovaní dobrej správy výdavkov;

| L. | keďže 20. januára 2021 Výbor regiónov a Rada európskych obcí a regiónov zverejnili výsledky svojej cielenej konzultácie na tému zapojenia obcí, miest a regiónov do prípravy národných plánov obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

L.

keďže 20. januára 2021 Výbor regiónov a Rada európskych obcí a regiónov zverejnili výsledky svojej cielenej konzultácie na tému zapojenia obcí, miest a regiónov do prípravy národných plánov obnovy a odolnosti;

| 1. | víta úsilie Komisie o zabezpečenie rýchleho prijatia príslušných vykonávacích rozhodnutí Rady súvisiacich s národnými plánmi obnovy a odolnosti ešte do leta a jej trvalú spoluprácu s členskými štátmi na pomoc pri vypracovaní kvalitných plánov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína Komisii, aby si plnila povinnosti vyplývajúce z nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti a Európskemu parlamentu poskytovala všetky relevantné informácie o súčasnom stave vykonávania nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti a aby zohľadňovala všetky prvky vyplývajúce z názorov vyjadrených v priebehu dialógu o obnove a odolnosti vrátane názorov príslušných výborov a uznesení pléna; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že v záujme zabezpečenia riadneho demokratického dohľadu a parlamentnej kontroly nad vykonávaním nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti a väčšej transparentnosti a demokratickej zodpovednosti musí Komisia pravidelne ústne a písomne informovať Európsky parlament o stave posudzovania národných plánov obnovy a odolnosti; zdôrazňuje, že v súlade s nariadením o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti je Európsky parlament oprávnený dostávať takéto informácie v rámci dialógu o obnove a odolnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby poskytla všetky relevantné podkladové informácie a zhrnutie o reformách a investíciách stanovených v predložených plánoch v rozsahu šiestich pilierov (vrátane všeobecných a konkrétnych cieľov a horizontálnych zásad) a 11 hodnotiacich kritérií stanovených v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opätovne potvrdzuje svoje očakávanie, že informácie sa poskytnú v zrozumiteľnom a porovnateľnom formáte vrátane všetkých existujúcich prekladov dokumentov predložených členskými štátmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnieva sa, že spoločné využívanie predbežného posúdenia plánov nemá vplyv na výsledok konania; domnieva sa, že týmto by sa zlepšil dialóg o obnove a odolnosti, keďže väčšina národných plánov obnovy a odolnosti je v čase predloženia vo veľmi pokročilom štádiu pripravenosti a pravdepodobne bude schválená; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je presvedčený, že na zabezpečenie a posilnenie demokratickej legitimity a zodpovednosti občanov pri podpore obnovy a odolnosti je potrebná plná transparentnosť a zodpovednosť Komisie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že podľa článku 18 ods. 4 písm. q) nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti by národné plány obnovy a odolnosti mali obsahovať zhrnutie o konzultačnom procese miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti, mládežníckych organizácií a ďalších príslušných zainteresovaných strán, ktorý sa uskutočnil v súlade s vnútroštátnym právnym rámcom, a o tom, ako sú vstupy zainteresovaných strán zohľadnené v pláne obnovy a odolnosti; vyzýva Komisiu, aby členským štátom dala pokyn ku konzultáciám so všetkými zainteresovanými stranami na vnútroštátnej úrovni a zabezpečila zapojenie občianskej spoločnosti a miestnych a regionálnych orgánov do vykonávania plánov, a najmä do ich monitorovania, a aby zabezpečila uskutočnenie konzultácií o prípadných budúcich zmenách alebo nových plánoch; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila úplnú transparentnosť, pokiaľ ide o harmonogram schvaľovania následných delegovaných aktov nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, konkrétne delegovaných aktov týkajúcich sa hodnotiacej tabuľky podpory obnovy a odolnosti a metodiky vykazovania sociálnych výdavkov vrátane výdavkov na deti a mládež, a aby zohľadnila príslušné prvky dialógu o obnove a odolnosti; okrem toho vyzýva na urýchlené schválenie týchto delegovaných aktov ešte do letnej prestávky; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že pred posúdením dosiahnutia čiastkových cieľov a zámerov dohodnutých vo vykonávacom rozhodnutí Rady a vnútroštátnych plánoch obnovy a odolnosti sa Európskemu parlamentu poskytnú predbežné zistenia o dosahovaní čiastkových cieľov a zámerov podľa článku 25 ods. 4 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína Rade, že príslušné výsledky diskusií prípravných orgánov Rady sa majú poskytnúť aj príslušnému výboru Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby počas dialógu o obnove a odolnosti naďalej uplatňovala otvorený, transparentný a konštruktívny prístup; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Európskej Rade a Komisii. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/186

---

P9_TA(2021)0259

Zodpovednosť spoločností za škody na životnom prostredí

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o zodpovednosti spoločností za škody na životnom prostredí (2020/2027(INI))

(2022/C 15/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (1) (smernica o environmentálnej zodpovednosti), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (1) (smernica o environmentálnej zodpovednosti),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/99/ES z 19. novembra 2008 o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva (2) (ďalej len „smernica o trestných činoch proti životnému prostrediu“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/99/ES z 19. novembra 2008 o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva (2) (ďalej len „smernica o trestných činoch proti životnému prostrediu“),

| — | so zreteľom na správu Komisie pre Radu a Európsky parlament podľa článku 18 ods. 2 smernice 2004/35/ES zo 14. apríla 2016 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie pre Radu a Európsky parlament podľa článku 18 ods. 2 smernice 2004/35/ES zo 14. apríla 2016 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (COM(2016)0204),

| — | so zreteľom na články 4 a 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 4 a 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na článok 37 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 37 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“),

| — | so zreteľom na zmenu smernice 2004/35/ES smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/21/ES z 15. marca 2006 o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu (3), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého (4) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/30/EÚ z 12. júna 2013 o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zmenu smernice 2004/35/ES smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/21/ES z 15. marca 2006 o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu (3), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého (4) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/30/EÚ z 12. júna 2013 o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori (5),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. apríla 2016 o hodnotení smernice o environmentálnej zodpovednosti programom REFIT (SWD(2016)0121), ktorý je sprievodným dokumentom k správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 18 ods. 2 smernice 2004/35/ES o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. apríla 2016 o hodnotení smernice o environmentálnej zodpovednosti programom REFIT (SWD(2016)0121), ktorý je sprievodným dokumentom k správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 18 ods. 2 smernice 2004/35/ES o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd,

| — | so zreteľom na dokument výskumnej služby Európskeho parlamentu (ďalej len „EPRS“) zo 6. júna 2016 s názvom Vykonávanie smernice o environmentálnej zodpovednosti: preskúmanie postupu hodnotenia vykonaného Komisiou; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument výskumnej služby Európskeho parlamentu (ďalej len „EPRS“) zo 6. júna 2016 s názvom Vykonávanie smernice o environmentálnej zodpovednosti: preskúmanie postupu hodnotenia vykonaného Komisiou;

| — | so zreteľom na štúdiu tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci z 15. mája 2020 s názvom Environmentálna zodpovednosť podnikov (Environmental liability of companies), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu tematickej sekcie pre práva občanov a ústavné veci z 15. mája 2020 s názvom Environmentálna zodpovednosť podnikov (Environmental liability of companies),

| — | so zreteľom na štúdiu Komisie z mája 2020 s názvom Zlepšenie finančného zabezpečenia v kontexte smernice o environmentálnej zodpovednosti (Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Komisie z mája 2020 s názvom Zlepšenie finančného zabezpečenia v kontexte smernice o environmentálnej zodpovednosti (Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive),

| — | so zreteľom na hodnotenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 11. decembra 2019 týkajúce sa smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hodnotenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 11. decembra 2019 týkajúce sa smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu,

| — | so zreteľom na informačný dokument EPRS z októbra 2020 s názvom Environmentálna zodpovednosť spoločností: vybrané možné zmeny smernice o environmentálnej zodpovednosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na informačný dokument EPRS z októbra 2020 s názvom Environmentálna zodpovednosť spoločností: vybrané možné zmeny smernice o environmentálnej zodpovednosti,

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 28. októbra 2020 o hodnotení smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu (SWD(2020)0259), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 28. októbra 2020 o hodnotení smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu (SWD(2020)0259),

| — | so zreteľom na závery a odporúčania projektu opatrení Európskej únie na boj proti trestným činom proti životnému prostrediu (EFFACE) z marca 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery a odporúčania projektu opatrení Európskej únie na boj proti trestným činom proti životnému prostrediu (EFFACE) z marca 2016,

| — | zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0112/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0112/2021),

| A. | keďže v súlade s článkom 191 ods. 1 ZFEÚ politika Únie v oblasti životného prostredia prispieva k uskutočňovaniu cieľov, ako je ochrana ľudského zdravia, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, podpora rozvážneho a racionálneho využívania prírodných zdrojov a podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia; |
| --- | --- |

A.

keďže v súlade s článkom 191 ods. 1 ZFEÚ politika Únie v oblasti životného prostredia prispieva k uskutočňovaniu cieľov, ako je ochrana ľudského zdravia, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, podpora rozvážneho a racionálneho využívania prírodných zdrojov a podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia;

| B. | keďže v článku 37 charty sa stanovuje, že vysoká úroveň ochrany životného prostredia a zlepšovanie jeho kvality sa musia začleniť do politík Únie a zabezpečiť v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

B.

keďže v článku 37 charty sa stanovuje, že vysoká úroveň ochrany životného prostredia a zlepšovanie jeho kvality sa musia začleniť do politík Únie a zabezpečiť v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja;

| C. | keďže koordinovaná stratégia EÚ v oblasti životného prostredia podporuje spoluprácu a zabezpečuje vzájomný súlad politík EÚ; keďže v Európskej zelenej dohode sa stanovuje cieľ nulového znečistenia, ktorý sa má dosiahnuť prostredníctvom prierezovej stratégie na ochranu zdravia občanov EÚ pred zhoršovaním životného prostredia a znečistením, a zároveň sa vyzýva na spravodlivú transformáciu, pri ktorej sa na nikoho nezabudne; |
| --- | --- |

C.

keďže koordinovaná stratégia EÚ v oblasti životného prostredia podporuje spoluprácu a zabezpečuje vzájomný súlad politík EÚ; keďže v Európskej zelenej dohode sa stanovuje cieľ nulového znečistenia, ktorý sa má dosiahnuť prostredníctvom prierezovej stratégie na ochranu zdravia občanov EÚ pred zhoršovaním životného prostredia a znečistením, a zároveň sa vyzýva na spravodlivú transformáciu, pri ktorej sa na nikoho nezabudne;

| D. | keďže zodpovedné obchodné správanie znamená, že spoločnosti náležite zohľadňujú environmentálne otázky; keďže zabezpečenie zodpovednosti za škody na životnom prostredí je kľúčom k väčšej udržateľnosti európskych podnikov v dlhodobom horizonte; keďže dosiahnutie tohto cieľa je úzko spojené s vypracovaním súvisiacich právnych predpisov o náležitej starostlivosti podnikov, sociálnej zodpovednosti podnikov a udržateľnej správe a riadení spoločností; keďže zodpovednosť musí byť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi; |
| --- | --- |

D.

keďže zodpovedné obchodné správanie znamená, že spoločnosti náležite zohľadňujú environmentálne otázky; keďže zabezpečenie zodpovednosti za škody na životnom prostredí je kľúčom k väčšej udržateľnosti európskych podnikov v dlhodobom horizonte; keďže dosiahnutie tohto cieľa je úzko spojené s vypracovaním súvisiacich právnych predpisov o náležitej starostlivosti podnikov, sociálnej zodpovednosti podnikov a udržateľnej správe a riadení spoločností; keďže zodpovednosť musí byť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;

| E. | keďže škody na životnom prostredí, nebezpečné a škodlivé chemické látky a zmena klímy môžu spôsobiť závažné riziká pre ľudské zdravie v dôsledku znečistenia ovzdušia, pôdy a vody; |
| --- | --- |

E.

keďže škody na životnom prostredí, nebezpečné a škodlivé chemické látky a zmena klímy môžu spôsobiť závažné riziká pre ľudské zdravie v dôsledku znečistenia ovzdušia, pôdy a vody;

| F. | keďže smernica o environmentálnej zodpovednosti koexistuje s ďalšími nástrojmi a ustanoveniami o zodpovednosti na úrovni EÚ aj členských štátov; keďže incidenty, na základe ktorých vzniká zodpovednosť vyplývajúca zo smernice o environmentálnej zodpovednosti, môžu viesť k súbežným trestným, občianskoprávnym alebo správnym konaniam, čo vytvára právnu neistotu a neistotu pre dotknuté spoločnosti, ako aj pre potenciálne obete; |
| --- | --- |

F.

keďže smernica o environmentálnej zodpovednosti koexistuje s ďalšími nástrojmi a ustanoveniami o zodpovednosti na úrovni EÚ aj členských štátov; keďže incidenty, na základe ktorých vzniká zodpovednosť vyplývajúca zo smernice o environmentálnej zodpovednosti, môžu viesť k súbežným trestným, občianskoprávnym alebo správnym konaniam, čo vytvára právnu neistotu a neistotu pre dotknuté spoločnosti, ako aj pre potenciálne obete;

| G. | keďže zo správy Komisie z roku 2016 o environmentálnej zodpovednosti vyplýva, že bez ohľadu na prínosy smernice o environmentálnej zodpovednosti v úsilí o zlepšenie právnej súdržnosti na úrovni EÚ je EÚ stále konfrontovaná s regulačnou fragmentáciou v tejto oblasti a nejednotnosťou z právneho a praktického hľadiska; |
| --- | --- |

G.

keďže zo správy Komisie z roku 2016 o environmentálnej zodpovednosti vyplýva, že bez ohľadu na prínosy smernice o environmentálnej zodpovednosti v úsilí o zlepšenie právnej súdržnosti na úrovni EÚ je EÚ stále konfrontovaná s regulačnou fragmentáciou v tejto oblasti a nejednotnosťou z právneho a praktického hľadiska;

| H. | keďže existujúce vymedzenia pojmov „environmentálna škoda“ a „prevádzkovateľ“ podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti boli predmetom rôznych analýz, ktoré poukázali na ťažkosti pri ich výklade; keďže význam prahovej hodnoty environmentálnych škôd sa vykladá a uplatňuje odlišne, a preto si vyžaduje ďalšie objasnenie; |
| --- | --- |

H.

keďže existujúce vymedzenia pojmov „environmentálna škoda“ a „prevádzkovateľ“ podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti boli predmetom rôznych analýz, ktoré poukázali na ťažkosti pri ich výklade; keďže význam prahovej hodnoty environmentálnych škôd sa vykladá a uplatňuje odlišne, a preto si vyžaduje ďalšie objasnenie;

| I. | keďže sa zvyšuje počet prípadov, keď sa obete znečistenia spôsobeného dcérskymi spoločnosťami európskych spoločností pôsobiacich mimo územia EÚ pokúšajú podať na súdoch v EÚ žalobu vo veci environmentálnej zodpovednosti proti materským spoločnostiam; |
| --- | --- |

I.

keďže sa zvyšuje počet prípadov, keď sa obete znečistenia spôsobeného dcérskymi spoločnosťami európskych spoločností pôsobiacich mimo územia EÚ pokúšajú podať na súdoch v EÚ žalobu vo veci environmentálnej zodpovednosti proti materským spoločnostiam;

| J. | keďže režimy zodpovednosti za difúzne znečistenie sú v práve EÚ roztrieštené; |
| --- | --- |

J.

keďže režimy zodpovednosti za difúzne znečistenie sú v práve EÚ roztrieštené;

| K. | keďže v smernici o environmentálnej zodpovednosti sa stanovuje rámec environmentálnej zodpovednosti za prevenciu a odstraňovanie environmentálnych škôd založenej na zásade „znečisťovateľ platí“; keďže smernica o environmentálnej zodpovednosti dopĺňa významné právne predpisy EÚ v oblasti životného prostredia, s ktorými je priamo alebo nepriamo prepojená, najmä smernicu o biotopoch (6), smernicu o vtákoch (7), rámcovú smernicu o vode (8), rámcovú smernicu o morskej stratégii (9) a smernicu o bezpečnosti na mori (10); |
| --- | --- |

K.

keďže v smernici o environmentálnej zodpovednosti sa stanovuje rámec environmentálnej zodpovednosti za prevenciu a odstraňovanie environmentálnych škôd založenej na zásade „znečisťovateľ platí“; keďže smernica o environmentálnej zodpovednosti dopĺňa významné právne predpisy EÚ v oblasti životného prostredia, s ktorými je priamo alebo nepriamo prepojená, najmä smernicu o biotopoch (6), smernicu o vtákoch (7), rámcovú smernicu o vode (8), rámcovú smernicu o morskej stratégii (9) a smernicu o bezpečnosti na mori (10);

| L. | keďže Komisia vo svojej správe z roku 2016 o environmentálnej zodpovednosti odporučila všetkým členským štátom, aby sa zaviazali k tomu, že budú „zaznamenávať údaje o incidentoch podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti a zverejňovať registre podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti, ak tak ešte neurobili“ (11); keďže napriek tomu len sedem členských štátov má register pre prípady týkajúce sa smernice o environmentálnej zodpovednosti, ktorý je verejne dostupný, zatiaľ čo štyri ďalšie členské štáty majú register, ktorý nie je verejný; keďže viaceré členské štáty zhromažďujú informácie, na ktoré sa vzťahujú iné právne predpisy EÚ, ale nie konkrétne smernica o environmentálnej zodpovednosti, alebo majú registre so širším alebo odlišným rozsahom pôsobnosti, a keďže niekoľko členských štátov zbiera údaje na regionálnej úrovni; keďže 14 členských štátov nemá databázu environmentálnych nehôd alebo prípadov podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti; keďže vykonávanie smernice o environmentálnej zodpovednosti sa vyznačuje značným stupňom flexibility pre členské štáty z dôvodu regulačnej fragmentácie a nedostatočnej homogenity z právneho aj praktického hľadiska; |
| --- | --- |

L.

keďže Komisia vo svojej správe z roku 2016 o environmentálnej zodpovednosti odporučila všetkým členským štátom, aby sa zaviazali k tomu, že budú „zaznamenávať údaje o incidentoch podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti a zverejňovať registre podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti, ak tak ešte neurobili“ (11); keďže napriek tomu len sedem členských štátov má register pre prípady týkajúce sa smernice o environmentálnej zodpovednosti, ktorý je verejne dostupný, zatiaľ čo štyri ďalšie členské štáty majú register, ktorý nie je verejný; keďže viaceré členské štáty zhromažďujú informácie, na ktoré sa vzťahujú iné právne predpisy EÚ, ale nie konkrétne smernica o environmentálnej zodpovednosti, alebo majú registre so širším alebo odlišným rozsahom pôsobnosti, a keďže niekoľko členských štátov zbiera údaje na regionálnej úrovni; keďže 14 členských štátov nemá databázu environmentálnych nehôd alebo prípadov podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti; keďže vykonávanie smernice o environmentálnej zodpovednosti sa vyznačuje značným stupňom flexibility pre členské štáty z dôvodu regulačnej fragmentácie a nedostatočnej homogenity z právneho aj praktického hľadiska;

| M. | keďže sa zdá, že väčšina členských štátov vo svojich právnych predpisoch nestanovuje povinné nástroje finančného zabezpečenia, ale viaceré krajiny ich vyžadujú (12); keďže sa zdá, že keď sa tieto nástroje využili, zjavne sa osvedčili a poukázali na to, že je potrebné posúdiť zavedenie povinného systému finančného zabezpečenia; |
| --- | --- |

M.

keďže sa zdá, že väčšina členských štátov vo svojich právnych predpisoch nestanovuje povinné nástroje finančného zabezpečenia, ale viaceré krajiny ich vyžadujú (12); keďže sa zdá, že keď sa tieto nástroje využili, zjavne sa osvedčili a poukázali na to, že je potrebné posúdiť zavedenie povinného systému finančného zabezpečenia;

| N. | keďže napriek tomu, že na väčšine trhov je k dispozícii dostatočné poistné krytie, a to aj na účely doplnkovej a kompenzačnej nápravy, dopyt je vo všeobecnosti nízky v dôsledku nízkeho počtu hlásených incidentov, nedostatočného presadzovania a pomalšieho vývoja na rozvíjajúcich sa trhoch (13); keďže to samo osebe nie je prekážkou zavedenia povinných finančných záruk; |
| --- | --- |

N.

keďže napriek tomu, že na väčšine trhov je k dispozícii dostatočné poistné krytie, a to aj na účely doplnkovej a kompenzačnej nápravy, dopyt je vo všeobecnosti nízky v dôsledku nízkeho počtu hlásených incidentov, nedostatočného presadzovania a pomalšieho vývoja na rozvíjajúcich sa trhoch (13); keďže to samo osebe nie je prekážkou zavedenia povinných finančných záruk;

| O. | keďže v EÚ zostáva problémom platobná neschopnosť prevádzkovateľov v dôsledku veľkých havárií; keďže Komisia by mala analyzovať existujúce vnútroštátne a regulačné rámce a prijať harmonizovaný prístup EÚ s cieľom chrániť daňových poplatníkov pred následkami platobnej neschopnosti spoločnosti; |
| --- | --- |

O.

keďže v EÚ zostáva problémom platobná neschopnosť prevádzkovateľov v dôsledku veľkých havárií; keďže Komisia by mala analyzovať existujúce vnútroštátne a regulačné rámce a prijať harmonizovaný prístup EÚ s cieľom chrániť daňových poplatníkov pred následkami platobnej neschopnosti spoločnosti;

| P. | keďže dostupnosť nástrojov finančného zabezpečenia sa od prijatia smernice o environmentálnej zodpovednosti výrazne zvýšila; |
| --- | --- |

P.

keďže dostupnosť nástrojov finančného zabezpečenia sa od prijatia smernice o environmentálnej zodpovednosti výrazne zvýšila;

| Q. | keďže smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1828 z 25. novembra 2020 o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov (14), ktorou sa zrušuje smernica 2009/22/ES, bola prijatá a členské štáty ju budú uplatňovať od 25. júna 2023; |
| --- | --- |

Q.

keďže smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1828 z 25. novembra 2020 o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov (14), ktorou sa zrušuje smernica 2009/22/ES, bola prijatá a členské štáty ju budú uplatňovať od 25. júna 2023;

| R. | keďže v niektorých prípadoch sú si síce členovia správnych rád spoločností vedomí činností, ktoré predstavujú vysoké riziko environmentálnych škôd, ich rozhodovanie je však naďalej zamerané na zisk na úkor zodpovedného správania a životného prostredia; |
| --- | --- |

R.

keďže v niektorých prípadoch sú si síce členovia správnych rád spoločností vedomí činností, ktoré predstavujú vysoké riziko environmentálnych škôd, ich rozhodovanie je však naďalej zamerané na zisk na úkor zodpovedného správania a životného prostredia;

| S. | keďže preskúmanie smernice o environmentálnej zodpovednosti by sa malo nevyhnutne zamerať na dosiahnutie rovnováhy medzi záujmami podnikov a ochranou životného prostredia; |
| --- | --- |

S.

keďže preskúmanie smernice o environmentálnej zodpovednosti by sa malo nevyhnutne zamerať na dosiahnutie rovnováhy medzi záujmami podnikov a ochranou životného prostredia;

| T. | keďže Európsky parlament začal v posledných rokoch aktívne presadzovať režim environmentálnej zodpovednosti za škody na životnom prostredí a ľudských právach, ku ktorým dochádza v tretích krajinách, konkrétne tým, že 25. októbra 2016 prijal uznesenie o zodpovednosti podnikov za závažné porušovanie ľudských práv v tretích krajinách (15); |
| --- | --- |

T.

keďže Európsky parlament začal v posledných rokoch aktívne presadzovať režim environmentálnej zodpovednosti za škody na životnom prostredí a ľudských právach, ku ktorým dochádza v tretích krajinách, konkrétne tým, že 25. októbra 2016 prijal uznesenie o zodpovednosti podnikov za závažné porušovanie ľudských práv v tretích krajinách (15);

| U. | keďže mandát pre Komisiu by mal zabezpečiť presadzovanie ustanovení týkajúcich sa vytvorenia alebo zachovania rovnakých podmienok v otázkach životného prostredia v obchodných dohodách EÚ, ak sú tieto ustanovenia súčasťou takejto dohody; |
| --- | --- |

U.

keďže mandát pre Komisiu by mal zabezpečiť presadzovanie ustanovení týkajúcich sa vytvorenia alebo zachovania rovnakých podmienok v otázkach životného prostredia v obchodných dohodách EÚ, ak sú tieto ustanovenia súčasťou takejto dohody;

| V. | keďže Európska environmentálna agentúra skúma, ako sú environmentálne riziká a prínosy rozložené v spoločnosti; keďže v Parížskej dohode o zmene klímy z roku 2015 sa zdôrazňuje význam zohľadnenia práv zraniteľných osôb; keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva nedávno zverejnil rámcové zásady v oblasti ľudských práv a životného prostredia, ktorými sa objasňujú záväzky štátov v oblasti ľudských práv týkajúce sa čistého, zdravého a udržateľného životného prostredia; keďže okrem toho sa v OSN v súčasnosti rokuje o systéme zodpovednosti podnikov za porušovanie ľudských práv; |
| --- | --- |

V.

keďže Európska environmentálna agentúra skúma, ako sú environmentálne riziká a prínosy rozložené v spoločnosti; keďže v Parížskej dohode o zmene klímy z roku 2015 sa zdôrazňuje význam zohľadnenia práv zraniteľných osôb; keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva nedávno zverejnil rámcové zásady v oblasti ľudských práv a životného prostredia, ktorými sa objasňujú záväzky štátov v oblasti ľudských práv týkajúce sa čistého, zdravého a udržateľného životného prostredia; keďže okrem toho sa v OSN v súčasnosti rokuje o systéme zodpovednosti podnikov za porušovanie ľudských práv;

| W. | keďže vplyv škôd na životnom prostredí a trestných činov proti životnému prostrediu má nepriaznivý vplyv nielen na biodiverzitu a klímu, ale aj na ľudské práva a ľudské zdravie; keďže by sa malo vykonať preskúmanie, v ktorom sa zohľadnia riziká cezhraničného charakteru škôd na životnom prostredí, závažnej organizovanej trestnej činnosti a korupcie spolu s rizikami pre ľudské práva a životné prostredie; |
| --- | --- |

W.

keďže vplyv škôd na životnom prostredí a trestných činov proti životnému prostrediu má nepriaznivý vplyv nielen na biodiverzitu a klímu, ale aj na ľudské práva a ľudské zdravie; keďže by sa malo vykonať preskúmanie, v ktorom sa zohľadnia riziká cezhraničného charakteru škôd na životnom prostredí, závažnej organizovanej trestnej činnosti a korupcie spolu s rizikami pre ľudské práva a životné prostredie;

| X. | keďže v zásade 21 Štokholmskej deklarácie a zásade 2 Deklarácie z Ria sa uznáva, že štáty majú zvrchované právo využívať vlastné zdroje podľa svojich vlastných environmentálnych politík, pričom však majú tiež zodpovednosť zabezpečiť, aby činnosti uskutočňované v rámci ich vnútroštátnej jurisdikcie alebo kontroly nespôsobovali škody na životnom prostredí iných štátov alebo oblastí ležiacich mimo ich jurisdikcie; |
| --- | --- |

X.

keďže v zásade 21 Štokholmskej deklarácie a zásade 2 Deklarácie z Ria sa uznáva, že štáty majú zvrchované právo využívať vlastné zdroje podľa svojich vlastných environmentálnych politík, pričom však majú tiež zodpovednosť zabezpečiť, aby činnosti uskutočňované v rámci ich vnútroštátnej jurisdikcie alebo kontroly nespôsobovali škody na životnom prostredí iných štátov alebo oblastí ležiacich mimo ich jurisdikcie;

Všeobecné poznámky

| 1. | víta úsilie Komisie zamerané na posúdenie a preklenutie nedostatkov pri vykonávaní smernice o environmentálnej zodpovednosti a smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu v členských štátoch; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že diskrečné právomoci stanovené v smernici o environmentálnej zodpovednosti, nedostatočná informovanosť a nedostatok informácií o smernici o environmentálnej zodpovednosti, nedostatočné zdroje a odborné znalosti a slabé mechanizmy na zabezpečenie súladu a účinného riadenia na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni viedli k nedostatkom vo vykonávaní, k značnej variabilnosti medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o presadzovanie smernice o environmentálnej zodpovednosti a úrovne súladu a tiež počet prípadov, a k nerovnakým podmienkam pre prevádzkovateľov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že takéto nedostatky majú vplyv aj na vykonávanie smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu v členských štátoch; zastáva preto názor, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na zabezpečenie regulačnej normalizácie v EÚ a zvýšenie dôvery verejnosti v účinnosť právnych predpisov EÚ s cieľom účinnejšie predchádzať škodám na životnom prostredí a odstraňovať ich a nastoliť správnu rovnováhu medzi záujmami podnikov a ochranou životného prostredia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta zriadenie Fóra pre environmentálny súlad a správu životného prostredia, ktoré sústreďuje odborníkov s povinnosťami v oblasti zabezpečovania environmentálneho súladu a ktoré nadväzuje na akčný plán Komisie na rok 2018 (16) a pracovný program na roky 2020 – 2022 na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia, ktorý fórum schválilo vo februári 2020 (17); |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v mnohých členských štátoch rozpočty inšpektorátov životného prostredia v dôsledku finančnej krízy zostali na rovnakej úrovni alebo sa znížili a že dokonca aj pre veľké orgány s dostatočnými zdrojmi môže byť ťažké nezávisle získať poznatky o najlepších spôsoboch zabezpečenia súladu; zastáva preto názor, že je potrebná silnejšia podpora na úrovni EÚ, napríklad prostredníctvom prístupných informačných portálov, bežne používaných sietí (siete EÚ pre odborníkov z praxe), informácií a usmernení o najlepších postupoch, dodatočných programov odbornej prípravy o osobitnostiach environmentálneho práva a trestných činov na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni pre sudcov a odborníkov z praxe, vzdelávacích materiálov a usmernení v oblasti zručností v koordinácii s vnútroštátnymi orgánmi, keďže by to mohlo zvýšiť tlak na spoločnosti, ktoré sú „čiernymi ovcami“, a priniesť výhody tým spoločnostiam, ktoré právne predpisy dodržiavajú, a umožnilo by to zainteresovaným stranám, prevádzkovateľom a verejnosti získať viac informácií o existencii režimu smernice o environmentálnej zodpovednosti a jeho presadzovaní, čím by sa prispelo k zlepšeniu prevencie a odstraňovania environmentálnych škôd; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že trestné činy proti životnému prostrediu patria medzi najziskovejšie formy nadnárodnej trestnej činnosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preto vyčlenili primerané finančné a ľudské zdroje na predchádzanie trestným činom proti životnému prostrediu, ich vyšetrovanie a stíhanie, a zvýšili odbornú spôsobilosť zapojených orgánov vrátane prokurátorov a sudcov s cieľom účinnejšie stíhať a trestať trestné činy proti životnému prostrediu; vyzýva členské štáty, aby v rámci svojich vnútroštátnych policajných orgánov zriadili alebo posilnili špecializované jednotky na príslušných úrovniach na vyšetrovanie trestných činov proti životnému prostrediu; ďalej vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že všetky členské štáty budú mať zavedené náležité postupy krízového riadenia v oblasti životného prostredia na vnútroštátnej aj nadnárodnej úrovni, a nabáda členské štáty, aby využívali spoločné vyšetrovacie tímy a výmenu informácií v nadnárodných prípadoch trestných činov proti životnému prostrediu, ktoré uľahčujú koordináciu vyšetrovaní a trestných stíhaní vedených súbežne vo viacerých členských štátoch; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnieva sa, že jedným z množstva rôznych dôvodov nedostatočnej harmonizácie smernice o environmentálnej zodpovednosti je skutočnosť, že nebol stanovený žiaden štandardný administratívny postup na informovanie príslušných orgánov o bezprostredne hroziacich alebo skutočných environmentálnych škodách; vyjadruje preto poľutovanie nad tým, že neexistuje povinnosť uverejňovať takéto oznámenia alebo informácie o tom, ako sa dané prípady riešia; konštatuje, že niektoré členské štáty identifikovali toto obmedzenie vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch a následne vytvorili databázy pre oznámenia, incidenty a prípady; poukazuje však na to, že táto prax sa medzi členskými štátmi výrazne líši a je pomerne obmedzená; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že pod dohľadom pracovnej skupiny EÚ pre smernicu o environmentálnej zodpovednosti by sa mali zhromažďovať spoľahlivé údaje o environmentálnych nehodách, ktoré vedú k uplatňovaniu smernice o environmentálnej zodpovednosti alebo iných správnych, občianskych alebo trestnoprávnych nástrojov, a relevantné údaje by sa mali zverejňovať; vyzýva Komisiu, aby riadne posúdila situáciu s cieľom zistiť, či by kombinácia rôznych právnych nástrojov mohla primerane reagovať na škody na životnom prostredí, alebo či stále existujú závažné nedostatky, ktoré je potrebné napraviť; trvá na správnom vykonávaní smernice o environmentálnej zodpovednosti nabádaním členských štátov, aby zaznamenávali údaje o incidentoch podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti, uverejňovali registre environmentálnej zodpovednosti a zhromažďovali údaje potrebné na zdokumentovanie účinného a efektívneho uplatňovania smernice vo svojej krajine, s cieľom zvýšiť dôveru v systém zavedený smernicou o environmentálnej zodpovednosti a zlepšiť jeho vykonávanie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že takmer vo všetkých prípadoch podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti prevádzkovatelia spolupracujú so správnymi orgánmi na náprave; konštatuje však, že hoci priemerné náklady na nápravné opatrenia sú 42 000 EUR (18), v niekoľkých významných prípadoch boli náklady podstatne vyššie; vyjadruje preto poľutovanie nad tým, že v týchto prípadoch nebolo možné pokryť náklady z dôvodu platobnej neschopnosti prevádzkovateľa, a že v dôsledku toho musel náklady pokryť štát a nepriamo aj daňoví poplatníci, čo je jav, ktorému sa treba v budúcnosti vyhnúť; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že počet spoločností stíhaných v prípadoch týkajúcich sa životného prostredia je v členských štátoch nízky, hoci k trestným činom v zmysle smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu preukázateľne dochádza; v tejto súvislosti poukazuje na to, že príčiny tejto situácie Komisia ani členské štáty doposiaľ komplexne neanalyzovali ani nevysvetlili; |
| --- | --- |

9.

Odporúčania

| 10. | žiada, aby sa smernica o environmentálnej zodpovednosti čo najskôr zrevidovala a aby sa transformovala na plne harmonizované nariadenie; zdôrazňuje zároveň potrebu aktualizovať a zosúladiť smernicu o environmentálnej zodpovednosti s ostatnými právnymi predpismi EÚ zameranými na ochranu životného prostredia vrátane smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu; zdôrazňuje, že rozdiely vo vykonávaní a uplatňovaní pravidiel EÚ týkajúcich sa zodpovednosti podnikov za škody na životnom prostredí v súčasnosti neposkytujú rovnaké podmienky pre priemysel EÚ, čo narúša riadne fungovanie vnútorného trhu EÚ; vyzýva na väčšie úsilie o harmonizáciu vykonávania smernice o environmentálnej zodpovednosti v členských štátoch; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva, aby sa smernica o trestných činoch proti životnému prostrediu aktualizovala na základe dôkladného posúdenia vplyvu, v ktorom by sa okrem iného mal posúdiť rozsah pôsobnosti smernice, pričom sa zohľadnia nové druhy a vzorce trestných činov proti životnému prostrediu; okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť účinné presadzovanie existujúcich právnych predpisov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | berie na vedomie rastúce odhodlanie členských štátov usilovať sa o uznanie ekocídy na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni; žiada Komisiu, aby preskúmala význam ekocídy pre právo EÚ a diplomaciu EÚ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, aby príslušným vnútroštátnym orgánom a prokurátorom poskytla ďalšie objasnenie a usmernenie, pokiaľ ide o kľúčové právne pojmy smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu, a aby vypracovala harmonizovanú klasifikáciu trestných činov proti životnému prostrediu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje dôležitú úlohu právne nezáväzných nástrojov, ako sú usmernenia o výklade právnych pojmov používaných v smernici o environmentálnej zodpovednosti a v smernici o trestných činoch proti životnému prostrediu, hodnotenie škôd alebo informácie o sankčných postupoch v členských štátoch a ich porovnanie, pri zvyšovaní účinnosti vykonávania týchto smerníc; zdôrazňuje, že je potrebné zaviesť oveľa včasnejšie a prísnejšie regulačné opatrenia v členských štátoch; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zastáva názor, že by sa malo harmonizovať presadzovanie smernice a že by sa mala vytvoriť pracovná skupina EÚ pre smernicu o environmentálnej zodpovednosti zložená z vysokokvalifikovaných odborníkov a úradníkov Komisie, ktorá by jednak na požiadanie podporovala členské štáty pri vykonávaní a presadzovaní smernice, jednak poskytovala podporu a poradenstvo obetiam environmentálnych škôd, pokiaľ ide o dostupné možnosti právnych krokov na úrovni EÚ (porovnateľné so sieťou SOLVIT); |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnieva sa, že revidovaný rámec by mal zabezpečiť lepší zber údajov v celej EÚ, výmenu informácií, transparentnosť a výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi s podporou pracovnej skupiny EÚ pre smernicu o environmentálnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odporúča, aby budúca pracovná skupina EÚ pre smernicu o environmentálnej zodpovednosti podporovala zavedenie komplexného monitorovacieho systému s cieľom poskytnúť príslušným orgánom účinný súbor nástrojov na monitorovanie a presadzovanie dodržiavania právnych predpisov v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby s podporou pracovnej skupiny EÚ pre smernicu o environmentálnej zodpovednosti vytvorili systémy ochrany a podpory pre obete environmentálnych škôd a zabezpečili im plný prístup k spravodlivosti, informáciám a náhrade škody; zdôrazňuje úlohu environmentálnych mimovládnych organizácií pri zvyšovaní informovanosti a odhaľovaní možných porušení právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu, aby posúdila účinnosť mechanizmov rýchleho uplatňovania nárokov s cieľom zabezpečiť rýchlu náhradu škody pre obete v prípadoch platobnej neschopnosti, ktoré môžu viesť k ďalším škodám; |
| --- | --- |

19.

| 20. | víta prijatie smernice (EÚ) 2020/1828; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznáva, že nariadenie o Aarhuskom dohovore sa v súčasnosti reviduje (19); opakuje, že nariadenie o Aarhuskom dohovore umožňuje prístup k informáciám, účasť verejnosti na rozhodovacom procese a prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, a tým aj verejnú kontrolu aktov EÚ, ktoré majú vplyv na životné prostredie; zdôrazňuje, že nariadenie o Aarhuskom dohovore zahŕňa smernicu o environmentálnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje najmä úlohu obhajcov environmentálnych ľudských práv, ktorí bojujú za práva a základné slobody, keďže sú spojené s životom v bezpečnom, zdravom a udržateľnom životnom prostredí, a dôrazne odsudzuje akúkoľvek formu násilia, vyhrážania sa, obťažovania alebo zastrašovania, ktorej musia čeliť, vrátane prípadov, keď je cieľom procesne oslabiť ich úsilie o vyvodenie právnej zodpovednosti voči osobám spôsobujúcim environmentálne škody; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili riadne a účinné vyšetrovanie a stíhanie týchto činov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje existujúce požiadavky na zverejňovanie aj nefinančných informácií; konštatuje však, že zverejňovanie takýchto informácií bolo doteraz právnou povinnosťou len pre veľké podniky; vyzýva Komisiu, aby pri nadchádzajúcej revízii smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (20) kládla v prípade neplnenia týchto požiadaviek na zverejňovanie dôraz na ich vymáhanie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnieva sa, že väčšina vymedzení pojmov v smernici o environmentálnej zodpovednosti, najmä pojmov „environmentálna škoda“ a „prevádzkovateľ“, by sa mala ďalej objasniť a v prípade potreby rozšíriť, aby bola smernica spravodlivá a jasná pre všetky zainteresované strany a aby držala krok s rýchlym vývojom znečisťujúcich látok; víta preto súčasné úsilie o vypracovanie spoločnej dohody o kľúčových vymedzeniach pojmov a koncepciách tejto smernice; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že Komisia a vládne expertné skupiny pre smernicu o environmentálnej zodpovednosti nedosiahli dohodu o formáte tohto dokumentu, čo znamená, že bude naďalej dokumentom vypracovaným poradenskou spoločnosťou, ktorú Komisia najala na účely podpory vykonávania viacročného pracovného programu pre smernicu o environmentálnej zodpovednosti na roky 2017 – 2020; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zastáva názor, že revízia smernice o environmentálnej zodpovednosti by sa mala zosúladiť s Parížskou dohodou o zmene klímy s cieľom chrániť záujmy občanov EÚ, ako aj životné prostredie; uznáva prirodzenú hodnotu životného prostredia a ekosystémov a ich právo na účinnú ochranu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konštatuje, že režimy zodpovednosti za difúzne znečistenie sú v práve EÚ roztrieštené; vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o tom, ako rôzne režimy zodpovednosti EÚ riešia problém rozptýleného znečistenia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že rozdielne výklady a uplatňovanie kritérií uvedených v prílohe I k smernici o environmentálnej zodpovednosti, ktoré rozvádzajú definíciu „environmentálna škoda“ uvedenú v článku 2 ods. 1 písm. a) tejto smernice, sú jedným z dôvodov nejednotného uplatňovania smernice; vyzýva preto na jednotnejšie uplatňovanie a ďalšie objasnenie a usmernenie, pokiaľ ide o kritériá, a teda aj to, čo predstavuje pojem „významná škoda“ v zmysle smernice o environmentálnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žiada Komisiu, aby posúdila, či by rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice o environmentálnej zodpovednosti a činností uvedených v jej prílohe III mohlo obmedziť krátkodobé a dlhodobé škody na životnom prostredí, zdraví ľudí a kvalite ovzdušia; okrem toho žiada Komisiu, aby posúdila, či prístup založený na zásade predbežnej opatrnosti riadne a účinne predpokladá potenciálne nebezpečné riziká alebo účinky; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby problematiku trestných činov proti životnému prostrediu považovali za prioritu; vyzýva Komisiu, aby v plnej miere využila článok 83 ods. 2 ZFEÚ a zvážila prijatie celkovej rámcovej smernice o trestných činoch proti životnému prostrediu a účinných a primeraných sankciách, v ktorej by sa vymedzilo správanie, ktoré sa má trestať, povaha porušení predpisov, druhy trestných činov, režimy odškodnenia, opatrenia na obnovu a minimálne sankcie vrátane celkovej zodpovednosti právnických osôb a jednotlivcov; vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť zahrnutia trestných činov proti životnému prostrediu do kategórií trestných činov uvedených v článku 83 ods. 1 ZFEÚ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že komplexné a účinné preventívne opatrenia a odrádzajúce a primerané trestné sankcie sú dôležitými odstrašujúcimi prostriedkami proti škodám na životnom prostredí; vyjadruje poľutovanie nad nízkou mierou odhaľovania, vyšetrovania, stíhania a odsúdenia trestných činov proti životnému prostrediu; okrem toho sa domnieva, že v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ by mali spoločnosti v plnej výške znášať náklady škôd, ktoré priamo spôsobujú na životnom prostredí, aby boli motivované internalizovať svoje vonkajšie environmentálne vplyvy a vyhýbali sa externalizácii nákladov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že environmentálne škody by mali mať za následok administratívnu, občianskoprávnu a trestnú zodpovednosť príslušných podnikov v súlade so zásadou „ne bis in idem“; konštatuje, že tieto formy zodpovednosti existujú súčasne s inými režimami zodpovednosti v obchodnom práve, ako je spotrebiteľské právo alebo právo hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyjadruje znepokojenie nad vysokou mierou trestných činov proti životnému prostrediu, keďže z kombinovaných odhadov OECD, Úradu OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC), Programu OSN pre životné prostredie a Interpolu týkajúcich sa peňažnej hodnoty všetkých trestných činov proti životnému prostrediu vyplýva, že ide o štvrtú najrozšírenejšiu medzinárodnú trestnú činnosť; uznáva priamu alebo nepriamu súvislosť medzi trestnými činmi proti životnému prostrediu a nadnárodnou organizovanou trestnou činnosťou a korupciou (21); vyzýva Europol, aby aktualizoval štúdiu z roku 2015 (22) a pravidelne poskytoval aktualizované údaje; poukazuje na to, že zmrazenie a konfiškácia príjmov z trestnej činnosti vrátane trestných činov proti životnému prostrediu sú kľúčovými prostriedkami na boj proti organizovanej trestnej činnosti, a zdôrazňuje význam využitia týchto príjmov aj na sociálne účely s cieľom napraviť vykonanú škodu a zlepšiť životné prostredie; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť rozšírenia mandátu Európskej prokuratúry po tom, ako bude plne vytvorená a plne funkčná, aby sa vzťahoval na trestnú činnosť proti životnému prostrediu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva Europol a Eurojust, aby posilnili dokumentáciu, vyšetrovanie a stíhanie trestných činov proti životnému prostrediu; vyzýva Komisiu, Europol a Eurojust, aby poskytli ďalšiu podporu a účinnejšiu a inštitucionalizovanejšiu štruktúru pre existujúce siete odborníkov z praxe, cezhraničné orgány presadzovania práva, environmentálne agentúry a špecializovaných prokurátorov, ako je Európska sieť prokurátorov pre životné prostredie (ENPE) a Fórum sudcov Európskej únie pre životné prostredie (EUFJE); |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje význam (elektronickej) odbornej prípravy pre aktérov presadzovania práva v oblasti trestných činov proti životnému prostrediu a vyzýva agentúru CEPOL, aby zintenzívnila svoju odbornú prípravu v tejto oblasti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje význam posilnenia siete Europolu na boj proti trestným činom proti životnému prostrediu (ENVICrimeNet) na vnútroštátnej úrovni a na európskej úrovni s cieľom umožniť nezávislé a účinné vyšetrovanie v rámci boja proti trestným činom proti životnému prostrediu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že režim EÚ v oblasti environmentálnej zodpovednosti musí rešpektovať súdržnosť politík v záujme rozvoja a zásadu „nespôsobovať škodu“; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva Komisiu, aby posúdila zavedenie systému sekundárnej zodpovednosti, konkrétne zodpovednosť materskej spoločnosti a zodpovednosť dodávateľského reťazca za škody spôsobené na ľudskom zdraví a životnom prostredí (23), a aby posúdila súčasnú situáciu v oblasti zodpovednosti dcérskych spoločností pôsobiacich mimo EÚ vrátane možných zlepšení v prípadoch environmentálnych škôd; |
| --- | --- |

38.

| 39. | víta oznámenie Komisie, že návrh o náležitej starostlivosti podnikov a zodpovednosti podnikov bude zahŕňať režim zodpovednosti, a domnieva sa, že s cieľom umožniť obetiam dosiahnuť účinný prostriedok nápravy by podniky mali v súlade s vnútroštátnym právom zodpovedať za škodu, ktorú podniky pod ich kontrolou spôsobili alebo ku ktorým prispeli konaním alebo nečinnosťou, ak tieto podniky porušili ľudské práva alebo spôsobili environmentálnu škodu, pokiaľ podnik nepreukáže, že konal s náležitou starostlivosťou v súlade so svojimi povinnosťami náležitej starostlivosti a prijal všetky primerané opatrenia na zabránenie takejto škode; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zastáva názor, že nepovinná ochrana na základe povolenia a ochrana na základe aktuálneho stavu vývoja podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti by sa mali zachovať len vtedy, ak spoločnosť môže dokázať, že nemohla vedieť o nebezpečenstve svojej činnosti (prenesené dôkazné bremeno); žiada preto, aby revidovaný režim environmentálnej zodpovednosti obmedzil rozsah uplatňovania ochrany na základe povolenia a aktuálneho stavu vývoja s cieľom zvýšiť jeho účinnosť v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť zosúladiť smernicu o environmentálnej zodpovednosti s právnymi predpismi o občianskoprávnej zodpovednosti správnych rád spoločností v prípadoch, keď možno vyvodiť príčinnú súvislosť medzi konaním správnej rady spoločnosti alebo jej nečinnosťou a environmentálnou škodou v zmysle smernice o environmentálnej zodpovednosti, a to okrem iného v prípade, že takáto škoda vznikla v dôsledku znečisťujúcich činností vykonávaných v záujme maximalizácie zisku spoločnosti a zvýšenia odmien pre jej členov (24); |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že náklady na environmentálne škody pre daňovníkov a zodpovedných prevádzkovateľov by sa mohli výrazne znížiť používaním nástrojov finančného zabezpečenia; konštatuje však, že smernica o environmentálnej zodpovednosti nestanovuje povinný systém finančného zabezpečenia; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žiada Komisiu, aby posúdila možnosť zavedenia povinného systému finančnej záruky (zahŕňajúceho poistenie, bankové záruky, združenia spoločností, cenné papiere a dlhopisy alebo fondy) s maximálnou prahovou hodnotou na každý jeden prípad s cieľom zabrániť tomu, aby náklady vyplývajúce z nápravy škôd na životnom prostredí museli znášať daňoví poplatníci; okrem toho žiada Komisiu, aby vypracovala harmonizovanú metodiku EÚ na výpočet maximálnej hranice zodpovednosti s prihliadnutím na činnosť a vplyv na životné prostredie; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby bolo možné získať finančnú náhradu, a to aj v prípade platobnej neschopnosti zodpovedného prevádzkovateľa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o zavedení systému finančnej náhrady podľa smernice o environmentálnej zodpovednosti na úrovni EÚ alebo na vnútroštátnej úrovni v prípadoch, keď sú dostupné nápravné opatrenia vzhľadom na rozsah škôd nedostatočné; zdôrazňuje, že súvisiace diskusie by sa mali okrem iného zaoberať možnými spôsobmi vyčíslenia environmentálnych škôd; |
| --- | --- |

44.

| 45. | domnieva sa, že keďže účelom smernice o environmentálnej zodpovednosti je predchádzať environmentálnym škodám a odstraňovať ich, budúce nariadenie (nariadenie o environmentálnej zodpovednosti) by sa malo vzťahovať na všetky spoločnosti, ktoré pôsobia v EÚ, bez ohľadu na to, kde boli založené alebo kde sídlia, a že na uspokojenie potrieb spoločností v globálnom hospodárstve je potrebný holistický prístup a reciprocita; okrem toho sa domnieva, že uplatňovanie budúceho nariadenia by sa malo rozšíriť na každý subjekt, ktorý prijíma finančné prostriedky EÚ, vnútroštátne alebo regionálne prostriedky a ktorý v rámci svojej činnosti spôsobuje alebo môže spôsobiť environmentálne škody; |
| --- | --- |

45.

| 46. | víta skutočnosť, že čoraz väčší počet európskych spoločností sa snaží dosiahnuť cieľ udržateľnej tvorby hodnôt, a vyzýva všetky spoločnosti, aby sa snažili dosiahnuť trojitú súhrnnú bilanciu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uznáva, že prechod na udržateľnejšie a ekologickejšie výrobné metódy môže byť pre spoločnosti časovo náročný a nákladný, a zdôrazňuje význam právnej a plánovacej istoty pre príslušné spoločnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pripomína, že EÚ by mala podporovať vysokú úroveň ochrany životného prostredia na svojom vlastnom území a robiť maximum pre to, aby sa zabránilo environmentálnym škodám v tretích krajinách spôsobeným spoločnosťami so sídlom v členských štátoch EÚ; zároveň pripomína, že neexistuje právny nástroj EÚ, ktorý by umožňoval trestne stíhať európske spoločnosti v zahraničí za trestné činy proti životnému prostrediu alebo činnosti, ktoré spôsobujú environmentálne škody; vyzýva EÚ, aby nabádala materské spoločnosti, aby k spolupráci s tretími krajinami pristupovali udržateľne a zodpovedne v súlade s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv a životného prostredia a aby neprijímali investičné stratégie, ktoré priamo vedú k nebezpečným výsledkom; nabáda Komisiu, aby poskytla stimuly spoločnostiam, ktoré dobrovoľne prijímajú opatrenia na zabezpečenie udržateľnosti nad rámec zákonne stanovených pravidiel ochrany životného prostredia a biodiverzity, a to s cieľom vyhodnotiť tieto opatrenia, určiť najlepšie postupy a poskytnúť tak príklad hodný sledovania iným spoločnostiam; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila úplné vykonávanie a presadzovanie ustanovení o biodiverzite, ktoré sa uvádzajú vo všetkých obchodných dohodách, a to aj prostredníctvom hlavného úradníka EÚ pre presadzovanie práva v oblasti obchodu. domnieva sa, že Komisia by mala lepšie posúdiť vplyv obchodných dohôd na biodiverzitu vrátane prípadných následných opatrení na posilnenie ustanovení o biodiverzite v existujúcich a budúcich dohodách; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila presadzovanie ustanovení týkajúcich sa vytvorenia alebo zachovania rovnakých podmienok v otázkach životného prostredia v obchodných dohodách EÚ, ak sú tieto ustanovenia súčasťou takejto dohody; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zastáva názor, že vo vopred vymedzených prípadoch extrémne rozšíreného znečistenia by sa na nápravu problému mali použiť nielen nástroje environmentálnej zodpovednosti, ale aj množstvo iných nástrojov vrátane administratívnych opatrení, finančných sankcií a v niektorých prípadoch trestného stíhania; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva Komisiu, aby presadzovala uplatňovanie sankcií stanovených v smernici o trestných činoch proti životnému prostrediu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby zabezpečila, aby sa v zmluvách o verejnom obstarávaní a pri prideľovaní verejných prostriedkov zohľadňovala sociálna zodpovednosť podnikov pri predchádzaní environmentálnym škodám a ich náprave; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Komisiu, aby bezodkladne predložila návrh na environmentálne inšpekcie na úrovni EÚ, ako to navrhuje Fórum pre environmentálny súlad a správu životného prostredia v bode deväť svojho pracovného programu, ale zastáva názor, že odporúčanie, aby boli stanovené minimálne kritériá pre environmentálne inšpekcie, nie je postačujúce; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzýva Komisiu, aby podporovala opatrenia EÚ, jej členských štátov a medzinárodného spoločenstva na zintenzívnenie úsilia v boji proti trestnej činnosti proti životnému prostrediu. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvyšovali informovanosť a podporovali riešenia na medzinárodných fórach; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tvrdí, že odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady zo 4. apríla 2001 (25), ktoré obsahuje podrobné vysvetlenie toho, ako by sa mali environmentálne inšpekcie vykonávať, by sa malo v prípade potreby aktualizovať a transponovať do záväzného dokumentu alebo nariadenia; |
| --- | --- |

56.

| 57. | žiada ombudsmanku EÚ, aby sa dôraznejšie zamerala na otázky súvisiace s acquis v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | domnieva sa, že spoločnostiam odsúdeným za trestné činy proti životnému prostrediu by sa na primeraný, ale obmedzený čas nemalo umožniť využívať opatrenia stanovené pre subjekty uvedené v registri transparentnosti; navrhuje, aby sa na tento účel zrevidoval rozsah pôsobnosti a kódex správania registra transparentnosti s cieľom zahrnúť ustanovenia o dočasnom odstránení spoločností odsúdených za trestné činy proti životnému prostrediu z registra; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poukazuje na to, že dôverné zaobchádzanie s informáciami týkajúcimi sa účinkov priemyselných činností spolu s ťažkosťami spojenými s monitorovaním a odhaľovaním praktík, ako je nezákonné vypúšťanie látok alebo odpadu do mora, odplyňovanie plavidiel a vypúšťanie oleja, môže viesť k nárastu počtu porušení právnych predpisov týkajúcich sa znečistenia vôd; zdôrazňuje preto, že členské štáty musia zverejniť príslušné informácie s cieľom uľahčiť hodnotenie možnej príčinnej súvislosti medzi priemyselnými činnosťami a poškodením životného prostredia; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podporuje výzvu OSN na celosvetové uznanie práva na bezpečné, čisté, zdravé a udržateľné životné prostredie na úrovni OSN; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pripomína, že celosvetový nárast trestnej činnosti proti životnému prostrediu je čoraz väčšou hrozbou pre plnenie Agendy 2030 OSN pre udržateľný rozvoj a že potravinová, zdravotná a hospodárska bezpečnosť ľudí v rozvojových krajinách priamo závisí od životného prostredia; vyjadruje poľutovanie nad tým, že zhoršovanie biodiverzity v dôsledku trestných činov proti životnému prostrediu a z toho vyplývajúcej straty zdrojov zvyšuje ich zraniteľnosť; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzýva na zvýšenie podpory miestnych orgánov a vlád rozvojových krajín pri harmonizácii vnútroštátnych právnych predpisov a politík s medzinárodnými environmentálnymi normami; zdôrazňuje, že je potrebné podporovať občiansku spoločnosť a miestnych aktérov v tretích krajinách a v rozvojových krajinách pri vyvodzovaní zodpovednosti vládnych orgánov za štátom tolerované alebo schválené environmentálne škody spôsobené súkromnými a štátnymi podnikmi; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56.

(2)  Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 28.

(3)  Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 15.

(4)  Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114.

(5)  Ú. v. EÚ L 178, 28.6.2013, s. 66.

(6)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19).

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/30/EÚ z 12. júna 2013 o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry (Ú. v. EÚ L 178, 28.6.2013, s. 66).

(11)  COM(2016)0204, s. 10.

(12)  Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie, „Outcome of the Specific Contract“Support for the REFIT actions for the ELD – phase 2’ (Výsledok osobitnej zmluvy „Podpora opatrení REFIT pre smernicu o environmentálnej zodpovednosti – fáza 2“), Európska komisia, Brusel, 2019, s. 17.

(13)  Hodnotenie smernice o environmentálnej zodpovednosti programom REFIT, s. 47.

(14)  Ú. v. EÚ L 409, 4.12.2020, s. 1.

(15)  Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 125.

(16)  Oznámenie Komisie z 18. januára 2018 o opatreniach EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia (COM(2018)0010).

(17)  Fórum pre environmentálny súlad a správu životného prostredia, Schválený pracovný program na roky 2020 – -2022 na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia, Európska komisia, Brusel, 2020.

(18)  Tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci, Environmentálna zodpovednosť podnikov, Európsky parlament, Brusel, 2020, s. 110.

(19)  Návrh Komisie na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady zo 14. októbra 2020, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (COM(2020)0642).

(20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ z 22. októbra 2014, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií a informácií týkajúcich sa rozmanitosti niektorými veľkými podnikmi a skupinami (Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1).

(21)  Pozri správu pre EFFACE „Organised Crime and Environmental Crime: Analysis of International Legal Instruments“ (Organizovaná trestná činnosť a trestná činnosť proti životnému prostrediu: analýza medzinárodných právnych nástrojov) (2015) alebo štúdiu „Transnational environmental crime threatens sustainable development“ (Nadnárodné trestná činnosť proti životnému prostrediu ohrozuje udržateľný rozvoj) (2019).

(22)  Europol, „Report on Environmental Crime in Europe“ (Správa o trestných činoch proti životnému prostrediu v Európe), 5. júna 2015.

(23)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 10. septembra 2009, Akzo Nobel NV a iní/Komisia Európskych spoločenstiev, C-97/08 B, ECLI:EU:C:2009:536.

(24)  Napr. škandál „dieselgate“ a prípad generálneho riaditeľa spoločnosti Volkswagenu.

(25)  Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady zo 4. apríla 2001, ktorým sa ustanovujú minimálne kritériá environmentálnych inšpekcií v členských štátoch (Ú. v. ES L 118, 27.4.2001, s. 41).

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/196 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/196

---

P9_TA(2021)0260

Nové spôsoby legálnej migrácie pracovných síl

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o nových spôsoboch legálnej migrácie pracovnej sily (2020/2010(INI))

(2022/C 15/21)

Európsky parlament

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 3 ods. 2, a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej článok 79, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 3 ods. 2, a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej článok 79,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, najmä na článok 2 protokolu 4, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, najmä na článok 2 protokolu 4,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 45, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 45,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, najmä na jej článok 13, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, najmä na jej článok 13,

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na jeho zásady 5, 6, 10, 12 a 16, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na jeho zásady 5, 6, 10, 12 a 16,

| — | so zreteľom na medzinárodné pracovné normy týkajúce sa migrácie pracovnej sily, ktoré prijala Medzinárodná konferencia práce v rámci Medzinárodnej organizácie práce, a na Medzinárodný dohovor o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín prijatý Valným zhromaždením OSN 18. decembra 1990, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzinárodné pracovné normy týkajúce sa migrácie pracovnej sily, ktoré prijala Medzinárodná konferencia práce v rámci Medzinárodnej organizácie práce, a na Medzinárodný dohovor o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín prijatý Valným zhromaždením OSN 18. decembra 1990,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. mája 2015 s názvom Európska migračná agenda (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. mája 2015 s názvom Európska migračná agenda (COM(2015)0240),

| — | so zreteľom na oznámenia Komisie zo 6. apríla 2016 s názvom Smerom k reforme spoločného európskeho azylového systému a zlepšeniu možností legálnej migrácie do Európy (COM(2016)0197) a z 12. septembra 2018 s názvom Rozšírenie možností legálnej migrácie do Európy: nevyhnutná súčasť vyváženej a komplexnej migračnej politiky (COM(2018)0635), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenia Komisie zo 6. apríla 2016 s názvom Smerom k reforme spoločného európskeho azylového systému a zlepšeniu možností legálnej migrácie do Európy (COM(2016)0197) a z 12. septembra 2018 s názvom Rozšírenie možností legálnej migrácie do Európy: nevyhnutná súčasť vyváženej a komplexnej migračnej politiky (COM(2018)0635),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. septembra 2020 o Novom pakte o migrácii a azyle (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. septembra 2020 o Novom pakte o migrácii a azyle (COM(2020)0609),

| — | so zreteľom na akčný plán a politické vyhlásenie prijaté na samite EÚ a Afriky o migrácii, ktorý sa konal vo Vallette 11. a 12. novembra 2015, najmä na ich príslušné časti týkajúce sa legálnej migrácie a mobility, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán a politické vyhlásenie prijaté na samite EÚ a Afriky o migrácii, ktorý sa konal vo Vallette 11. a 12. novembra 2015, najmä na ich príslušné časti týkajúce sa legálnej migrácie a mobility,

| — | so zreteľom na globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii z 10. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii z 10. decembra 2018,

| — | so zreteľom na Núdzový trustový fond EÚ pre Afriku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Núdzový trustový fond EÚ pre Afriku,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 o situácii v Stredozemí a potrebe holistického prístupu EÚ k migrácii (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 o situácii v Stredozemí a potrebe holistického prístupu EÚ k migrácii (1),

| — | so zreteľom na svoj pracovný dokument z 15. januára 2016 o vytváraní primeraných legálnych spôsobov ekonomickej migrácie (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoj pracovný dokument z 15. januára 2016 o vytváraní primeraných legálnych spôsobov ekonomickej migrácie (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. novembra 2020 s názvom Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. novembra 2020 s názvom Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 (COM(2020)0758),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o európskej ochrane cezhraničných a sezónnych pracovníkov v kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o európskej ochrane cezhraničných a sezónnych pracovníkov v kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1149 z 20. júna 2019, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1149 z 20. júna 2019, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce (4),

| — | so zreteľom na štúdie tematického oddelenia pre práva občanov a ústavné veci generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky zo septembra 2015 s názvom Skúmanie nových možností pre právne predpisy v oblasti migrácie pracovnej sily do Európskej únie a z októbra 2015 s názvom Spolupráca EÚ s tretími krajinami v oblasti migrácie, ako aj na štúdiu EPRS z marca 2019 s názvom Náklady spôsobené nečinnosťou na európskej úrovni v oblasti legálnej migrácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdie tematického oddelenia pre práva občanov a ústavné veci generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky zo septembra 2015 s názvom Skúmanie nových možností pre právne predpisy v oblasti migrácie pracovnej sily do Európskej únie a z októbra 2015 s názvom Spolupráca EÚ s tretími krajinami v oblasti migrácie, ako aj na štúdiu EPRS z marca 2019 s názvom Náklady spôsobené nečinnosťou na európskej úrovni v oblasti legálnej migrácie,

| — | so zreteľom na kontrolu vhodnosti právnych predpisov EÚ týkajúcich sa legálnej migrácie, ktorú uskutočnila Komisia, z 29. marca 2019 (ďalej len „kontrola vhodnosti“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kontrolu vhodnosti právnych predpisov EÚ týkajúcich sa legálnej migrácie, ktorú uskutočnila Komisia, z 29. marca 2019 (ďalej len „kontrola vhodnosti“),

| — | so zreteľom na štúdiu Spoločného výskumného centra Komisie z 23. apríla 2020 s názvom Kľúčoví pracovníci z radov prisťahovalcov: ich príspevok k európskej reakcii na pandémiu COVID-19 a na jeho technickú správu z 19. mája 2020 s názvom Zraniteľná pracovná sila: migrujúci pracovníci počas pandémie COVID-19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Spoločného výskumného centra Komisie z 23. apríla 2020 s názvom Kľúčoví pracovníci z radov prisťahovalcov: ich príspevok k európskej reakcii na pandémiu COVID-19 a na jeho technickú správu z 19. mája 2020 s názvom Zraniteľná pracovná sila: migrujúci pracovníci počas pandémie COVID-19,

| — | so zreteľom na štúdie Európskej migračnej siete, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdie Európskej migračnej siete,

| — | so zreteľom na štúdie Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdie Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj,

| — | so zreteľom na činnosť a správy osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na činnosť a správy osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov,

| — | so zreteľom na činnosť, správy a uznesenia Rady Európy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na činnosť, správy a uznesenia Rady Európy,

| — | so zreteľom na činnosť a správy Medzinárodnej organizácie pre migráciu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na činnosť a správy Medzinárodnej organizácie pre migráciu,

| — | so zreteľom na acquis EÚ v oblasti legálnej migrácie pracovnej sily vypracované v rokoch 2004 až 2016, ktoré upravuje podmienky vstupu a pobytu a práva pracovníkov z tretích krajín a zahŕňa: |
| --- | --- |

—

so zreteľom na acquis EÚ v oblasti legálnej migrácie pracovnej sily vypracované v rokoch 2004 až 2016, ktoré upravuje podmienky vstupu a pobytu a práva pracovníkov z tretích krajín a zahŕňa:

| — | smernicu Rady 2009/50/ES z 25. mája 2009 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania (5) (smernica o modrej karte), |
| --- | --- |

—

smernicu Rady 2009/50/ES z 25. mája 2009 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania (5) (smernica o modrej karte),

| — | smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/98/EÚ z 13. decembra 2011 o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte (6) (smernica o jednotnom povolení), |
| --- | --- |

—

smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/98/EÚ z 13. decembra 2011 o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte (6) (smernica o jednotnom povolení),

| — | smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/36/EÚ z 26. februára 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účel zamestnania ako sezónni pracovníci (7) (smernica o sezónnych pracovníkoch), |
| --- | --- |

—

smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/36/EÚ z 26. februára 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účel zamestnania ako sezónni pracovníci (7) (smernica o sezónnych pracovníkoch),

| — | smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/66/EÚ z 15. mája 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci vnútropodnikového presunu (8) (smernica o vnútropodnikovom presune), |
| --- | --- |

—

smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/66/EÚ z 15. mája 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci vnútropodnikového presunu (8) (smernica o vnútropodnikovom presune),

| — | smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair (9), |
| --- | --- |

—

smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair (9),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 7. júna 2016 týkajúci sa smernice Európskeho parlamentu a Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysoko kvalifikovaného zamestnania (COM(2016)0378) a na príslušné pozície prijaté Európskym parlamentom a Radou v roku 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 7. júna 2016 týkajúci sa smernice Európskeho parlamentu a Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysoko kvalifikovaného zamestnania (COM(2016)0378) a na príslušné pozície prijaté Európskym parlamentom a Radou v roku 2017,

| — | so zreteľom na smernice, ktorými sa upravujú podmienky vstupu a pobytu a práva ďalších všeobecnejších kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín, ako sú smernice o práve na zlúčenie rodiny (10) a o postavení štátnych príslušníkov tretích štátov, ktorí sú osobami s dlhodobým pobytom (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernice, ktorými sa upravujú podmienky vstupu a pobytu a práva ďalších všeobecnejších kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín, ako sú smernice o práve na zlúčenie rodiny (10) a o postavení štátnych príslušníkov tretích štátov, ktorí sú osobami s dlhodobým pobytom (11),

| — | so zreteľom na smernice, ktorými sa upravujú podmienky vstupu a pobytu pre kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nevstupujú do EÚ na účely práce, ale môžu tak činiť, ako sú smernice, ktoré priznávajú osobám požívajúcim medzinárodnú ochranu právo na prístup k zamestnaniu a samostatnej zárobkovej činnosti po uznaní ich postavenia alebo udeľujú žiadateľom o medzinárodnú ochranu prístup na trh práce najneskôr do deviatich mesiacov od podania ich žiadosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernice, ktorými sa upravujú podmienky vstupu a pobytu pre kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nevstupujú do EÚ na účely práce, ale môžu tak činiť, ako sú smernice, ktoré priznávajú osobám požívajúcim medzinárodnú ochranu právo na prístup k zamestnaniu a samostatnej zárobkovej činnosti po uznaní ich postavenia alebo udeľujú žiadateľom o medzinárodnú ochranu prístup na trh práce najneskôr do deviatich mesiacov od podania ich žiadosti,

| — | zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0143/2021),

| A. | keďže súčasný legislatívny rámec Únie v oblasti legálnej migrácie pracovnej sily je fragmentovaný a zahŕňa odvetvové smernice, ktorými sa stanovujú podmienky vstupu a pobytu pre osobitné kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín; |
| --- | --- |

A.

keďže súčasný legislatívny rámec Únie v oblasti legálnej migrácie pracovnej sily je fragmentovaný a zahŕňa odvetvové smernice, ktorými sa stanovujú podmienky vstupu a pobytu pre osobitné kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín;

| B. | keďže neprehľadná spleť pravidiel založených na 27 vnútroštátnych prístupoch spôsobuje, že Únia a jej členské štáty sú neatraktívnou destináciou legálnej migrácie; |
| --- | --- |

B.

keďže neprehľadná spleť pravidiel založených na 27 vnútroštátnych prístupoch spôsobuje, že Únia a jej členské štáty sú neatraktívnou destináciou legálnej migrácie;

| C. | keďže napriek zámeru stanovenému v Európskej migračnej agende presadzovať komplexný prístup je legálna migrácia sotva súčasťou rozvoja migračnej politiky EÚ od roku 2015; |
| --- | --- |

C.

keďže napriek zámeru stanovenému v Európskej migračnej agende presadzovať komplexný prístup je legálna migrácia sotva súčasťou rozvoja migračnej politiky EÚ od roku 2015;

| D. | keďže Nový pakt o migrácii a azyle neobsahuje žiadne konkrétne návrhy v súvislosti s legálnou migráciou pracovnej sily, a to napriek tomu, že takáto migrácia je nevyhnutná pre komplexnú migračnú a azylovú politiku; |
| --- | --- |

D.

keďže Nový pakt o migrácii a azyle neobsahuje žiadne konkrétne návrhy v súvislosti s legálnou migráciou pracovnej sily, a to napriek tomu, že takáto migrácia je nevyhnutná pre komplexnú migračnú a azylovú politiku;

| E. | keďže súčasný legislatívny rámec sa zameriava na zamestnanie v nadnárodných spoločnostiach (smernica o vnútropodnikovom presune) alebo v odvetviach pracovných trhov Únie s pracovnými miestami, ktoré vyžadujú vysokú kvalifikáciu alebo sú veľmi dobre platené (smernica o modrej karte), pričom iba jedna smernica sa zameriava na migráciu horšie platených pracovníkov (smernica o sezónnych pracovníkoch); |
| --- | --- |

E.

keďže súčasný legislatívny rámec sa zameriava na zamestnanie v nadnárodných spoločnostiach (smernica o vnútropodnikovom presune) alebo v odvetviach pracovných trhov Únie s pracovnými miestami, ktoré vyžadujú vysokú kvalifikáciu alebo sú veľmi dobre platené (smernica o modrej karte), pričom iba jedna smernica sa zameriava na migráciu horšie platených pracovníkov (smernica o sezónnych pracovníkoch);

| F. | keďže v EÚ je nedostatok pracovnej sily pre špecifické úrovne zručností, odvetvia a povolania, a to aj v prípade nízkokvalifikovaných povolaní (12); keďže v oznámení Komisie z roku 2018 o rozšírení možností legálnej migrácie do Európy sa uznáva nedostatok „remeselníkov“ a „povolaní, ktoré si vyžadujú menej formálne zručnosti“; |
| --- | --- |

F.

keďže v EÚ je nedostatok pracovnej sily pre špecifické úrovne zručností, odvetvia a povolania, a to aj v prípade nízkokvalifikovaných povolaní (12); keďže v oznámení Komisie z roku 2018 o rozšírení možností legálnej migrácie do Európy sa uznáva nedostatok „remeselníkov“ a „povolaní, ktoré si vyžadujú menej formálne zručnosti“;

| G. | keďže pandémia COVID-19 zdôraznila našu vysokú závislosť od pracovníkov v prvej línii a kľúčovú úlohu, ktorú migrujúci pracovníci zohrávajú pri poskytovaní služieb v prvej línii v EÚ, kde populácie rýchlo starnú a kde v priemere 13 % kľúčových pracovníkov tvoria prisťahovalci (13); keďže pandémia COVID-19 výrazne zasiahla migrantov, ich rodiny, hostiteľské komunity a domovské krajiny a zhoršila tiež existujúce zraniteľné miesta, ktorým čelia migrujúci pracovníci a ich rodiny v celej EÚ, čo narúša ich mobilitu, prístup na trh práce, právo na dôstojné pracovné podmienky a prístup k sociálnej a zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

G.

keďže pandémia COVID-19 zdôraznila našu vysokú závislosť od pracovníkov v prvej línii a kľúčovú úlohu, ktorú migrujúci pracovníci zohrávajú pri poskytovaní služieb v prvej línii v EÚ, kde populácie rýchlo starnú a kde v priemere 13 % kľúčových pracovníkov tvoria prisťahovalci (13); keďže pandémia COVID-19 výrazne zasiahla migrantov, ich rodiny, hostiteľské komunity a domovské krajiny a zhoršila tiež existujúce zraniteľné miesta, ktorým čelia migrujúci pracovníci a ich rodiny v celej EÚ, čo narúša ich mobilitu, prístup na trh práce, právo na dôstojné pracovné podmienky a prístup k sociálnej a zdravotnej starostlivosti;

| H. | keďže globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii posilňuje spoluprácu v oblasti migrácie a uznáva spoločnú zodpovednosť všetkých štátov, pokiaľ ide o riešenie potrieb a obáv ostatných štátov v súvislosti s migráciou, a všeobecnú povinnosť rešpektovať, chrániť a dodržiavať ľudské práva všetkých migrantov bez ohľadu na ich štatút prisťahovalca a zároveň podporovať bezpečnosť a prosperitu všetkých komunít; |
| --- | --- |

H.

keďže globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii posilňuje spoluprácu v oblasti migrácie a uznáva spoločnú zodpovednosť všetkých štátov, pokiaľ ide o riešenie potrieb a obáv ostatných štátov v súvislosti s migráciou, a všeobecnú povinnosť rešpektovať, chrániť a dodržiavať ľudské práva všetkých migrantov bez ohľadu na ich štatút prisťahovalca a zároveň podporovať bezpečnosť a prosperitu všetkých komunít;

| 1. | vychádza zo zásady, že migrácia je normálna a ľudia sú neustále v pohybe; uznáva prínos štátnych príslušníkov tretích krajín pre naše spoločnosti, hospodárstva a kultúry a zdôrazňuje, že migráciu treba riadiť riadnym, bezpečným a legálnym spôsobom; je presvedčený, že na vytvorenie nových spôsobov legálnej migrácie pracovnej sily by EÚ mala stanoviť ambiciózne a nadčasové ciele a zároveň účinne využívať a zlepšiť existujúci právny a politický rámec; |
| --- | --- |

1.

Súčasný legislatívny rámec EÚ

| 2. | konštatuje, že článok 79 ZFEÚ zabezpečuje riadenie legálnej migrácie na úrovni Únie a zaväzuje členské štáty, aby rozvíjali spoločnú prisťahovaleckú politiku vrátane spoločných pravidiel o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín a vymedzení práv, ktoré im prináležia po získaní legálneho pobytu v Únii, vrátane podmienok upravujúcich slobodu pohybu a pobytu v iných členských štátoch; uznáva, že článok 79 ods. 5 ZFEÚ vyhradzuje členským štátom právo určiť počty prijímaných štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prichádzajú na ich územie s cieľom nájsť si prácu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje pozitívne účinky rámca EÚ týkajúceho sa legálnej migrácie pracovnej sily, ktoré identifikovala Komisia vo svojej kontrole vhodnosti; berie na vedomie existenciu určitého stupňa harmonizácie v súvislosti s podmienkami, postupmi a právami a zvýšenú právnu istotu pre štátnych príslušníkov tretích krajín, zamestnávateľov a miestne, regionálne a národné správne orgány; ďalej poukazuje na výhody tejto harmonizácie pre hospodársku súťaž na trhoch práce EÚ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že prístup EÚ k legálnej migrácii pracovnej sily automaticky nevylučuje potrebu vnútroštátnych legislatívnych rámcov; pripomína však, že súčasný rámec Únie regulujúci legálnu migráciu do Únie je roztrieštený, zameriava sa na konkrétne kategórie pracovníkov, predovšetkým na pracovníkov zamestnaných v odvetviach s vysokými mzdami, nepristupuje k týmto kategóriám pracovníkov rovnako, a to vrátane stanovenia rôznych úrovní práv, a umožňuje existenciu paralelných vnútroštátnych legislatívnych rámcov; zdôrazňuje, že súčasná asymetrická mozaika právnych predpisov jednotlivých štátov a EÚ, ktorá odráža rozdiely medzi vnútroštátnymi trhmi práce, spôsobuje, že tieto vnútroštátne legislatívne rámce si medzi sebou a s rámcom Únie konkurujú, čo so sebou v širšom zmysle prináša byrokratické postupy pre budúcich pracovníkov aj zamestnávateľov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je presvedčený, že takýto prístup slúži iba na uspokojenie krátkodobých potrieb a nie je v súlade s cieľom Únie, ktorým je komplexný prístup k migračnej politike; zastáva názor, že ak je legálna migrácia pracovnej sily dobre navrhnutá a dobre riadená, môže byť zdrojom prosperity, inovácií a rastu pre vysielajúce aj prijímajúce krajiny; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že Komisia vo svojej kontrole vhodnosti dospela k podobnému záveru a určila potrebu riešiť nezrovnalosti, medzery a nedostatky prostredníctvom širokej škály opatrení vrátane legislatívnych opatrení; ďalej poukazuje na priaznivé účinky nových spôsobov legálnej migrácie pracovnej sily pri znižovaní nelegálnej migrácie, ktorá je nebezpečná pre štátnych príslušníkov tretích krajín hľadajúcich zamestnanie v Únii a ktorá môže mať negatívny vplyv na trhy práce členských štátov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uvedomuje si, že súčasný rámec Únie upravujúci legálnu migráciu bol čiastočne vypracovaný s cieľom predchádzať pracovnému vykorisťovaniu a chrániť práva pracovníkov z tretích krajín; konštatuje však, že existujúce smernice mali len obmedzený vplyv na predchádzanie pracovnému vykorisťovaniu a že migrujúci pracovníci sa naďalej s nerovnakým zaobchádzaním a pracovným vykorisťovaním stretávajú; žiada Úniu, aby prijala koordinované opatrenia na riešenie problému nerovnakého zaobchádzania a vykorisťovania; domnieva sa, že využívanie povolení na dobu určitú v prípadoch vykorisťovania je osvedčený postup, ktorý by sa mal podporovať v celej Únii; zdôrazňuje potrebu opatrení na zlepšenie dostupnosti a efektívnosti monitorovania pracoviska; zdôrazňuje, že by sa mali zaviesť účinné mechanizmy podávania sťažností na ochranu všetkých migrujúcich pracovníkov pred vykorisťovaním v súlade so smernicou o sankciách voči zamestnávateľom z roku 2009 (14), ktoré by mali predovšetkým zaručiť účinný prístup k spravodlivosti a náprave, a tým zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých; |
| --- | --- |

7.

Prijatie zjednodušeného prístupu

| 8. | poukazuje na to, že súčasný právny rámec a rozdielne vykonávanie existujúcich smerníc členskými štátmi majú za následok množstvo nezrovnalostí pre štátnych príslušníkov tretích krajín, pokiaľ ide o rovnaké zaobchádzanie, podmienky vstupu a opätovného vstupu, pracovné povolenie, pobytový status, mobilitu v rámci EÚ, sociálne zabezpečenie, uznávanie kvalifikácií a zlúčenie rodiny; konštatuje, že tieto nezrovnalosti môžu brániť integrácii; okrem toho zdôrazňuje, že tieto nezrovnalosti zároveň spôsobujú ťažkosti podnikom, ktoré zamestnávajú štátnych príslušníkov tretích krajín (15), a miestnym orgánom, ktoré poskytujú integračné služby; požaduje šírenie relevantných informácií pre podniky na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje pridanú hodnotu komplexného rámca Únie pre legálnu migráciu ako súčasti holistického prístupu k migrácii, pretože poskytuje príležitosti prostredníctvom legálnych a bezpečných ciest pre migráciu súvisiacu s prácou, zlepšuje prístup štátnych príslušníkov tretích krajín na trh práce Únie, podporuje usporiadanejšiu migráciu, priťahuje pracovníkov, študentov a podniky, ktoré trhy práce EÚ a jednotlivých štátov potrebujú, pomáha oslabovať kriminálny obchodný model prevádzačov a obchodníkov s ľuďmi, zabezpečuje, že sa s pracovníkmi z tretích krajín zaobchádza v súlade so základnými právami, zlepšuje prístup k dôstojným pracovným podmienkam a podporuje rovnocennú integráciu žien a mužov; domnieva sa, že takýto holistický prístup prináša výhody pracovníkom z tretích krajín a ich rodinám, hostiteľským komunitám a domovským krajinám; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opakuje, že lepšie a dôslednejšie vykonávanie súčasného legislatívneho rámca, lepšie presadzovanie práv stanovených v existujúcich smerniciach a lepšie šírenie informácií na zvýšenie povedomia o uplatniteľných postupoch sú prvými praktickými krokmi, ktoré treba prijať; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odporúča, aby sa legislatívny rámec zjednodušil a harmonizoval zosúladením ustanovení platných smerníc o legálnej migrácii, čo sa týka postupov podávania žiadostí, dôvodov prijatia a zamietnutia, procesných záruk, rovnakého zaobchádzania, prístupu na trh práce vrátane práva na zmenu zamestnávateľa, zlúčenia rodiny v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie a mobility v rámci EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta preskúmanie smernice o jednotnom povolení plánované Komisiou; navrhuje, aby sa rozšíril rozsah pôsobnosti a uplatňovanie smernice s cieľom osloviť širšiu kategóriu pracovníkov; okrem toho víta skutočnosť, že Komisia plánuje preskúmať smernicu o osobách s dlhodobým pobytom, čo predstavuje príležitosť na posilnenie mobility a zjednodušenie a harmonizáciu postupov; očakáva nadchádzajúcu správu Komisie o vykonávaní smernice o sezónnych pracovníkoch, ktorá by mala podrobne preskúmať ustanovenia o pobytovom statuse, rovnakom zaobchádzaní a maximálnej dĺžke pobytu; vyzýva Komisiu, aby po hodnotení uvedenej smernice zvážila jej legislatívnu revíziu; žiada Komisiu, aby navrhla príslušné legislatívne opatrenia na zdokonalenie existujúcich smerníc ich zosúladením s najpriaznivejšími ustanoveniami; |
| --- | --- |

12.

Zlepšenie mobility v rámci EÚ

| 13. | zdôrazňuje skutočnosť, že mobilita štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci EÚ je kľúčovým prvkom politiky EÚ v oblasti legálnej migrácie, pretože poskytuje jasnú pridanú hodnotu, ktorú nemožno dosiahnuť na úrovni členských štátov; pripomína, že voľný pohyb pracovníkov pomáha zosúladiť dopyt s ponukou na trhoch práce EÚ a v čase krízy môže prispieť aj k úpravám trhu práce a k celkovému hospodárskemu rastu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva členské štáty, aby zlepšili koordináciu medzi vnútroštátnymi orgánmi v súvislosti so systémami mobility štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci EÚ; poukazuje na potrebu uľahčiť zhromažďovanie údajov, štatistík a dôkazov, posilniť výmenu informácií, koordináciu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi s cieľom zvýšiť efektívnosť a účinnosť acquis a v plnej miere využiť pridanú hodnotu EÚ; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kladie dôraz na to, že harmonizovanejšie a pružnejšie pravidlá uľahčujúce mobilitu v rámci EÚ by boli stimulom pre štátnych príslušníkov tretích krajín, predstavovali by pozitívne opatrenia pre zamestnávateľov a pomohli by členským štátom vyplniť medzery na ich trhoch práce a posilniť ich hospodárstva; okrem toho zdôrazňuje, že zvýšená mobilita v rámci EÚ by umožnila štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí už majú pobyt na území EÚ, zlepšovať ich vyhliadky na integráciu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konštatuje, že nedávno prijaté smernice o študentoch, výskumných pracovníkoch a zamestnancoch presunutých v rámci podniku udeľujú štátnym príslušníkom tretích krajín ďalekosiahlejšie práva na mobilitu ako predtým prijaté smernice o legálnej migrácii, napríklad pôvodná smernica o modrej karte a smernica o osobách s dlhodobým pobytom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odporúča, aby sa ako prvý krok k zjednodušeniu posilnili práva na mobilitu v rámci EÚ v existujúcich smerniciach o legálnej migrácii; opakuje, že Komisia by mala navrhnúť príslušné legislatívne kroky; |
| --- | --- |

17.

Vytvorenie okruhu talentov

| 18. | zdôrazňuje potrebu zavedenia nových nástrojov, ktoré by umožnili spájať zamestnávateľov s ich budúcimi zamestnancami, riešiť nedostatok pracovných síl na trhu práce a uľahčiť uznávanie formálnych kvalifikácií a zručností získaných v tretej krajine na úrovni Únie; zdôrazňuje skutočnosť, že zamestnávatelia a štátni príslušníci tretích krajín potrebujú lepšie informácie o legálnej migrácii do EÚ a že treba zintenzívniť štruktúrovaný a zmysluplný dialóg s príslušnými tretími krajinami o legálnej migrácii; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odporúča vytvorenie platformy EÚ pre okruh talentov a prepájanie, ktorá by slúžila ako jednotné kontaktné miesto pre pracovníkov z tretích krajín, zamestnávateľov EÚ a vnútroštátne správne orgány; víta plán Komisie na preskúmanie rozvoja takéhoto okruhu talentov; odporúča, aby sa to vzťahovalo na všetky odvetvia zamestnanosti pre nízko, stredne a vysoko kvalifikovaných pracovníkov a platené a samostatne zárobkovo činné osoby, a to aj v malých a stredných podnikoch a startupoch; konštatuje, že zapojenie verejných služieb zamestnanosti, a to aj na miestnej úrovni, do uvedenej platformy v EÚ aj v krajinách pôvodu by mohlo pomôcť zlepšiť partnerstvá a budovať dôveru medzi členskými štátmi a tretími krajinami, vytvoriť prostredie pre investície a primeranejšie reagovať na potreby zamestnanosti alebo na nedostatok pracovných síl na trhu práce; odporúča, aby sa uľahčila účasť tretích krajín na takomto okruhu talentov, napríklad online alebo prostredníctvom diplomatických zastúpení EÚ a členských štátov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že uvedený okruh talentov EÚ by mohol slúžiť ako dôležitý nový nástroj na zosúladenie ponuky zručností s vnútroštátnymi trhmi práce a ich riadenie a že EÚ by mohla zohrávať dôležitú úlohu pri vytváraní a monitorovaní takéhoto nástroja a dohľade nad ním, a to aj prostredníctvom financovania a výmeny poznatkov; odporúča, aby sa platforma využívala na objasnenie a lepšie zosúladenie požiadaviek na vzdelanie a odbornú prípravu medzi zúčastnenými členskými štátmi a tretími krajinami; domnieva sa, že harmonizovaný rámec na úrovni EÚ týkajúci sa predkladania žiadostí, ktorý by vychádzal z tohto okruhu talentov, by pomohol znížiť byrokraciu na úrovni členských štátov; je presvedčený, že EÚ môže zohrávať dôležitú úlohu pri predbežnej kontrole kvalifikácií, jazykovej úrovne a zručností kandidátov; zdôrazňuje význam cieleného šírenia informácií pre podporu platformy pre okruh talentov a prepájanie v tretích krajinách a zúčastnených členských štátoch; |
| --- | --- |

20.

| 21. | odporúča, aby sa vo všetkých členských štátoch uľahčilo, urýchlilo, zjednodušilo a urobilo spravodlivejším posudzovanie, vzájomné uznávanie a certifikácia diplomov, osvedčení a iných odborných kvalifikácií vrátane formálneho a neformálneho získavania zručností v tretích krajinách, a to zavedením zrýchlených postupov a uľahčením prístupu k informáciám; zastáva názor, že by sa tým posilnila mobilita v rámci EÚ; zdôrazňuje, že európsky kvalifikačný rámec poskytuje dobrý základ na prepojenie kvalifikačných systémov tretích krajín so spoločným referenčným rámcom EÚ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | trvá na tom, aby členské štáty v súlade s odporúčaním Rady z roku 2012 bezodkladne zaviedli mechanizmy a opatrenia na potvrdzovanie odbornej praxe a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (16); zdôrazňuje, že je potrebné, aby si vnútroštátne orgány vymieňali najlepšie postupy; trvá na tom, že je dôležité zapojiť príslušné organizácie občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a siete diaspór a samotných pracovníkov z tretích krajín, ako aj miestne orgány a medzinárodné organizácie (najmä Medzinárodnú organizáciu pre migráciu (IOM), Medzinárodnú organizáciu práce (MOP) a Organizáciu pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)) do diskusií o vymedzení zručností, ktoré by mali zahŕňať odbornú prípravu na pracovisku, neformálne kvalifikácie a pracovné skúsenosti; |
| --- | --- |

22.

Posilňovanie vzťahov s tretími krajinami a podpora právnych postupov

| 23. | zdôrazňuje, že vzhľadom na starnutie obyvateľstva EÚ a znižovanie podielu pracovnej sily majú systémy pracovnej mobility potenciál oživiť trhy práce EÚ a prispieť k hospodárskemu rastu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podporuje globálnu a regionálnu spoluprácu v oblasti migrácie ako jeden zo spôsobov, ako posilniť dostupnosť a flexibilitu možností legálnej migrácie; je aj naďalej presvedčený, že zlepšenie riadnych možností legálnej migrácie by pomohlo znížiť nelegálnu migráciu, oslabiť obchodné modely kriminálnych prevádzačov, obmedziť obchodovanie s ľuďmi a vykorisťovanie pracovnej sily, zvýšiť rovnosť príležitostí pre všetkých pracovníkov a ponúknuť legálnu cestu tým, ktorí zvažujú migráciu do Únie; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby regulovala náborové agentúry, prípadne prostredníctvom Európskeho orgánu práce; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnieva sa, že širší dialóg o migrácii, napríklad prostredníctvom pravidelných samitov medzi EÚ a viacerými tretími krajinami, by mohol uľahčiť uspokojovanie potrieb trhov práce EÚ a rozvoj vyvážených partnerstiev, a to aj na podnet podnikov a občianskej spoločnosti, čo môže pomôcť pripraviť sa na integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín do trhu práce cieľovej krajiny a zlepšiť udržateľný prenos nadobudnutých zručností medzi krajinami pôvodu a cieľovými krajinami; zdôrazňuje, že inšpiráciu možno nájsť v existujúcich dohodách založených na zručnostiach a týkajúcich sa vytvárania partnerstiev zameraných na talenty, ktoré umožňujú cieľovej krajine, aby sa priamo zapojila do formovania súborov zručností štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí by mohli mať záujem o migráciu do EÚ, a to aj zriadením vzdelávacích zariadení a programov pre tretie krajiny, a riešia potrebu transparentnosti partnerstiev s tretími krajinami, a to aj prostredníctvom nutnosti zapojiť sociálnych partnerov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje dôležitú úlohu remitencií a výhod, ktoré bezpečná, legálna a riadená migrácia poskytuje vysielajúcim aj prijímajúcim krajinám; podporuje úsilie zamerané na riešenie problémov „úniku mozgov“ a „získavania mozgov“ ďalším vývojom nástrojov, ktoré umožňujú cirkulujúcu migráciu; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby analyzovala výhody a nevýhody existujúcich modelov uplatňovaných v iných krajinách, ako je bodový systém a modely založené na vyjadrení záujmu; v záujme uľahčenia cirkulujúcej migrácie odporúča zaviesť uprednostňovanú mobilitu, ako aj prístup k obnoviteľným povoleniam, právo na opätovný vstup a predĺženie povoleného obdobia neprítomnosti štátnych príslušníkov tretích krajín, aby sa mohli vrátiť do svojich domovských krajín; |
| --- | --- |

26.

Vytvorenie legislatívneho rámca EÚ

| 27. | pripomína, že EÚ v globálnej súťaži o talenty zaostáva; poukazuje na to, že jediným návrhom týkajúcim sa legálnej migrácie pracovnej sily, ktorý predložila predchádzajúca Komisia, bola revízia smernice o modrej karte; je naďalej odhodlaný usilovať sa o zmysluplnú a rozsiahlu revíziu smernice o modrej karte s cieľom priniesť pridanú hodnotu, pokiaľ ide o harmonizáciu, uznávanie zručností, zjednodušenie postupov a zlepšenie mobility v rámci EÚ; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje potrebu štruktúrovaného dialógu a konzultácií so zainteresovanými stranami vrátane príslušných organizácií občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a sietí diaspór, samotných pracovníkov z tretích krajín, miestnych orgánov a medzinárodných organizácií (najmä IOM, MOP a OECD) pri zvažovaní budúceho vývoja legislatívneho rámca EÚ; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zastáva názor, že politiky EÚ a jednotlivých členských krajín v oblasti legálnej migrácie by sa mali zamerať na riešenie nedostatku zručností a pracovných síl na trhu práce; na tento účel vyzýva Komisiu, aby analyzovala neefektívnosť v rámci testov trhu práce a systémov migrácie pracovnej sily, ktoré nezodpovedajú skutočným potrebám trhu práce; odporúča, aby Únia vypracovala svoj legislatívny rámec, ktorý by sa vo väčšej miere vzťahoval na štátnych príslušníkov tretích krajín hľadajúcich zamestnanie s nízkou alebo strednou kvalifikáciou (17); |
| --- | --- |

29.

| 30. | v tejto súvislosti poznamenáva, že štátni príslušníci tretích krajín sú často zamestnaní v odvetví poskytovania domácej starostlivosti (18); konštatuje, že ide o odvetvie, v ktorom väčšinu zamestnancov tvoria ženy; vyzýva EÚ a členské štáty, aby ratifikovali dohovor MOP č. 189 o pracovníkoch v domácnosti a zabezpečili plné uplatňovanie noriem v oblasti zamestnanosti; okrem toho žiada Komisiu, aby zvážila legislatívne opatrenia v tejto oblasti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala systém platný v celej EÚ na pritiahnutie a uľahčenie cezhraničných činností samostatne zárobkovo činných osôb, podnikateľov a startupov – s cieľom posilniť inovácie –, ako aj mladších štátnych príslušníkov tretích krajín bez formálnej kvalifikácie, napríklad prostredníctvom víz pre uchádzačov o zamestnanie a víz na účel odbornej prípravy, pričom zohľadní služby platformy Europass v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/646 (19); |
| --- | --- |

31.

| 32. | uznáva, že odvetvové smernice nie sú všeliekom pre potreby trhu práce v EÚ ani pre otázku legálnej migrácie vo všeobecnosti, pričom berie na vedomie, že väčšina členských štátov má vnútroštátne systémy na prilákanie pracovných migrantov; je presvedčený, že zo strednodobého hľadiska musí EÚ upustiť od odvetvového prístupu a prijať kódex v oblasti prisťahovalectva, ktorý stanoví všeobecné pravidlá upravujúce vstup a pobyt všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín hľadajúcich zamestnanie v Únii a zharmonizuje práva, ktoré týmto štátnym príslušníkom tretích krajín a ich rodinám prislúchajú; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na to, že takýto zastrešujúci legislatívny nástroj by riešil problém súčasnej spleti postupov, odstránil rozdielne požiadavky stanovené členskými štátmi a priniesol potrebné zjednodušenie a harmonizáciu pravidiel bez diskriminácie voči akémukoľvek odvetviu zamestnanosti alebo typu zamestnanca; ďalej sa domnieva, že takýto nástroj by uľahčil spoluprácu medzi členskými štátmi a medzi EÚ a tretími krajinami; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 58, 15.2.2018, s. 9.

(2)  PE573.223v01-00.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0176.

(4)  Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 21.

(5)  Ú. v. EÚ L 155, 18.6.2009, s. 17.

(6)  Ú. v. EÚ L 343, 23.12.2011, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 375.

(8)  Ú. v. EÚ L 157, 27.5.2014, s. 1. Zamestnanci presunutí v rámci podniku sú dočasne vyslaní z podniku mimo EÚ, aby pracovali v subjekte v rámci EÚ patriacom do rovnakej skupiny podnikov.

(9)  Ú. v. EÚ L 132, 21.5.2016, s. 21.

(10)  Smernica Rady 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny (Ú. v. EÚ L 251, 3.10.2003, s. 12).

(11)  Smernica Rady 2003/109/ES z 25. novembra 2003 o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú osobami s dlhodobým pobytom (Ú. v. EÚ L 16, 23.1.2004, s. 44).

(12)  Štúdie tematickej sekcie C o skúmaní nových možností pre právne predpisy v oblasti migrácie pracovnej sily do EÚ a o spolupráci EÚ s tretími krajinami v oblasti migrácie.

(13)  Fasani, F. a Mazza, J., Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe's COVID-19 Response (Kľúčoví pracovníci z radov prisťahovalcov: ich príspevok k európskej reakcii na pandémiu COVID-19), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2020.

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES z 18. júna 2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov (Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2009, s. 24).

(15)  Kontrolou vhodnosti sa identifikovali nasledujúce hlavné oblasti, v ktorých pretrvávajú problémy týkajúce sa vnútornej súdržnosti: postupy podávania žiadostí, podmienky prijímania a pobytu (vrátane dôvodov zamietnutia a odňatia), podmienky rovnakého zaobchádzania, mobilita v rámci EÚ a zlúčenie rodiny.

(16)  Odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1).

(17)  Pozri napr. Európska migračná sieť: Determining labour shortages and the need for labour migration from third countries in the EU (Určovanie nedostatku pracovných síl a potrieb pracovnej migrácie z tretích krajín v EÚ), Európska komisia, Brusel, 2015.

(18)  Pozri tiež: EPRS, The cost of non-Europe in the area of legal migration (Náklady spôsobené nečinnosťou na európskej úrovni v oblasti legálnej migrácie), Európsky parlament, Brusel, 2019, s. 21 – 22.

(19)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/646 z 18. apríla 2018 o spoločnom rámci na poskytovanie lepších služieb v oblasti zručností a kvalifikácií (Europass) (Ú. v. EÚ L 112, 2.5.2018, s. 42).

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/204 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/204

---

P9_TA(2021)0261

Digitálna budúcnosť Európy: digitálny jednotný trh a používanie umelej inteligencie pre európskych spotrebiteľov

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o formovaní digitálnej budúcnosti Európy: odstránenie prekážok fungovania jednotného digitálneho trhu a zlepšenie využívania umelej inteligencie pre európskych spotrebiteľov (2020/2216(INI))

(2022/C 15/22)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (COM(2020)0067),

| — | so zreteľom na bielu knihu Komisie z 19. februára 2020 o umelej inteligencii – európsky prístup k excelentnosti a dôvere (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bielu knihu Komisie z 19. februára 2020 o umelej inteligencii – európsky prístup k excelentnosti a dôvere (COM(2020)0065),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 19. februára 2020 o vplyve umelej inteligencie, internetu vecí a robotiky na bezpečnosť a zodpovednosť (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 19. februára 2020 o vplyve umelej inteligencie, internetu vecí a robotiky na bezpečnosť a zodpovednosť (COM(2020)0064),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Identifikácia a riešenie prekážok na jednotnom trhu (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Identifikácia a riešenie prekážok na jednotnom trhu (COM(2020)0093),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 o dlhodobom akčnom pláne na lepšie vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 o dlhodobom akčnom pláne na lepšie vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu (COM(2020)0094),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. novembra 2020 s názvom Nový program pre spotrebiteľov – Posilnenie odolnosti spotrebiteľov v záujme udržateľnej obnovy (COM(2020)0696), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. novembra 2020 s názvom Nový program pre spotrebiteľov – Posilnenie odolnosti spotrebiteľov v záujme udržateľnej obnovy (COM(2020)0696),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. apríla 2018 s názvom Umelá inteligencia pre Európu (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. apríla 2018 s názvom Umelá inteligencia pre Európu (COM(2018)0237),

| — | so zreteľom na pracovný dokument z februára 2020 s názvom Formovanie digitálnej transformácie v Európe, ktorý pre Komisiu vypracovala spoločnosť McKinsey & Company (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument z februára 2020 s názvom Formovanie digitálnej transformácie v Európe, ktorý pre Komisiu vypracovala spoločnosť McKinsey & Company (1),

| — | so zreteľom na správy o indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) z roku 2020 a na výsledky osobitného Eurobarometra s názvom Postoje k vplyvu digitalizácie na každodenný život (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy o indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) z roku 2020 a na výsledky osobitného Eurobarometra s názvom Postoje k vplyvu digitalizácie na každodenný život (2),

| — | so zreteľom na závery Rady z 9. júna 2020 o formovaní digitálnej budúcnosti Európy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 9. júna 2020 o formovaní digitálnej budúcnosti Európy,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska dátová stratégia (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska dátová stratégia (COM(2020)0066),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (3),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (4),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (5),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 („smernica o nekalých obchodných praktikách“) (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 („smernica o nekalých obchodných praktikách“) (6),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (7),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ z 25. októbra 2011 o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ z 25. októbra 2011 o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES (8),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/302 z 28. februára 2018 o riešení neodôvodneného geografického blokovania a iných foriem diskriminácie z dôvodu štátnej príslušnosti, miesta bydliska alebo sídla zákazníkov na vnútornom trhu, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 2006/2004 a (EÚ) 2017/2394 a smernica 2009/22/ES (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/302 z 28. februára 2018 o riešení neodôvodneného geografického blokovania a iných foriem diskriminácie z dôvodu štátnej príslušnosti, miesta bydliska alebo sídla zákazníkov na vnútornom trhu, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 2006/2004 a (EÚ) 2017/2394 a smernica 2009/22/ES (11),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724 z 2. októbra 2018 o zriadení jednotnej digitálnej brány na poskytovanie prístupu k informáciám, postupom a asistenčným službám a službám riešenia problémov a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724 z 2. októbra 2018 o zriadení jednotnej digitálnej brány na poskytovanie prístupu k informáciám, postupom a asistenčným službám a službám riešenia problémov a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 (12),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2161 z 27. novembra 2019, ktorou sa menia smernica Rady 93/13/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/6/ES, 2005/29/ES a 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu predpisov Únie v oblasti ochrany spotrebiteľa (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2161 z 27. novembra 2019, ktorou sa menia smernica Rady 93/13/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/6/ES, 2005/29/ES a 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu predpisov Únie v oblasti ochrany spotrebiteľa (13),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/882 zo 17. apríla 2019 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/882 zo 17. apríla 2019 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb (14),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (15),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1150 z 20. júna 2019 o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1150 z 20. júna 2019 o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb (16),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. februára 2020 o automatizovaných rozhodovacích procesoch: zabezpečenie ochrany spotrebiteľa a voľného pohybu tovaru a služieb (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. februára 2020 o automatizovaných rozhodovacích procesoch: zabezpečenie ochrany spotrebiteľa a voľného pohybu tovaru a služieb (17),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o akt o digitálnych službách: zlepšenie fungovania jednotného trhu (18); |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o akt o digitálnych službách: zlepšenie fungovania jednotného trhu (18);

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 o právach duševného vlastníctva v súvislosti s rozvojom technológií umelej inteligencie (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 o právach duševného vlastníctva v súvislosti s rozvojom technológií umelej inteligencie (19),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu k rámcu etických aspektov umelej inteligencie, robotiky a súvisiacich technológií (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu k rámcu etických aspektov umelej inteligencie, robotiky a súvisiacich technológií (20),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu k systému občianskoprávnej zodpovednosti za umelú inteligenciu (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu k systému občianskoprávnej zodpovednosti za umelú inteligenciu (21),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o posilnení jednotného trhu: budúcnosť voľného pohybu služieb (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o posilnení jednotného trhu: budúcnosť voľného pohybu služieb (22),

| — | zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre kultúru a vzdelávanie, Výboru pre právne veci, Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre kultúru a vzdelávanie, Výboru pre právne veci, Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A9-0149/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A9-0149/2021),

| A. | keďže ešte stále existujú prekážky na jednotnom digitálnom trhu a keďže sa musia odstrániť, aby sa využil jeho plný potenciál, a keďže je pre jeho úspech nevyhnutný spoločný prístup EÚ zameraný na ľudí; |
| --- | --- |

A.

keďže ešte stále existujú prekážky na jednotnom digitálnom trhu a keďže sa musia odstrániť, aby sa využil jeho plný potenciál, a keďže je pre jeho úspech nevyhnutný spoločný prístup EÚ zameraný na ľudí;

| B. | keďže digitalizácia má potenciál pridať významnú hodnotu jednotnému trhu ako celku a je dôležitá pre európskych spotrebiteľov, ako aj tradičné aj netradičné odvetvia, a môže byť konkurenčnou výhodou na celosvetovom trhu; |
| --- | --- |

B.

keďže digitalizácia má potenciál pridať významnú hodnotu jednotnému trhu ako celku a je dôležitá pre európskych spotrebiteľov, ako aj tradičné aj netradičné odvetvia, a môže byť konkurenčnou výhodou na celosvetovom trhu;

| C. | keďže digitálny jednotný trh prináša pre tradičné trhy rôzne výzvy, mala by sa dodržiavať zásada „čo je nezákonné offline je nezákonné online“; |
| --- | --- |

C.

keďže digitálny jednotný trh prináša pre tradičné trhy rôzne výzvy, mala by sa dodržiavať zásada „čo je nezákonné offline je nezákonné online“;

| D. | keďže umelá inteligencia už do určitej miery podlieha existujúcim legislatívnym požiadavkám; |
| --- | --- |

D.

keďže umelá inteligencia už do určitej miery podlieha existujúcim legislatívnym požiadavkám;

| E. | keďže treba budovať dôveru verejnosti v umelú inteligenciu automatickým zahrnutím úplného dodržiavania základných práv, ochrany spotrebiteľa, ochrany údajov a bezpečnosti a podporovať inovácie v Európe; |
| --- | --- |

E.

keďže treba budovať dôveru verejnosti v umelú inteligenciu automatickým zahrnutím úplného dodržiavania základných práv, ochrany spotrebiteľa, ochrany údajov a bezpečnosti a podporovať inovácie v Európe;

| F. | keďže v Bielej knihe o umelej inteligencii sa poľnohospodárstvo uznalo za jedno zo sektorov, v ktorých môže umelá inteligencia zvýšiť efektívnosť, a jedným zo všeobecných cieľov budúcej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) je podporovať inteligentné poľnohospodárstvo; keďže výskum a práca týkajúce sa umelej inteligencie v oblasti poľnohospodárstva a chovu zvierat majú potenciál zvýšiť atraktívnosť tohto odvetvia pre mladých ľudí a zvýšiť výkonnosť poľnohospodárstva v oblastiach s prírodnými obmedzeniami, ako aj zlepšiť životné podmienky zvierat a produktivitu; keďže stratégia z farmy na stôl a stratégia v oblasti biodiverzity majú poľnohospodárom pomôcť pestovať kvalitné výrobky a znížiť straty živín a používanie pesticídov a hnojív do roku 2030; |
| --- | --- |

F.

keďže v Bielej knihe o umelej inteligencii sa poľnohospodárstvo uznalo za jedno zo sektorov, v ktorých môže umelá inteligencia zvýšiť efektívnosť, a jedným zo všeobecných cieľov budúcej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) je podporovať inteligentné poľnohospodárstvo; keďže výskum a práca týkajúce sa umelej inteligencie v oblasti poľnohospodárstva a chovu zvierat majú potenciál zvýšiť atraktívnosť tohto odvetvia pre mladých ľudí a zvýšiť výkonnosť poľnohospodárstva v oblastiach s prírodnými obmedzeniami, ako aj zlepšiť životné podmienky zvierat a produktivitu; keďže stratégia z farmy na stôl a stratégia v oblasti biodiverzity majú poľnohospodárom pomôcť pestovať kvalitné výrobky a znížiť straty živín a používanie pesticídov a hnojív do roku 2030;

| G. | keďže digitálna transformácia si vyžaduje zvýšené investície do kľúčových prvkov digitálneho hospodárstva a koordináciu s politikami zelenej transformácie; |
| --- | --- |

G.

keďže digitálna transformácia si vyžaduje zvýšené investície do kľúčových prvkov digitálneho hospodárstva a koordináciu s politikami zelenej transformácie;

| H. | keďže umelá inteligencia so sebou prináša množstvo výhod, no predstavuje aj určité riziká; |
| --- | --- |

H.

keďže umelá inteligencia so sebou prináša množstvo výhod, no predstavuje aj určité riziká;

| I. | keďže členské štáty EÚ a inštitúcie EÚ majú podľa Charty základných práv Európskej únie a Európskeho dohovoru o ľudských právach povinnosť zabezpečiť, aby práva každej osoby na súkromie, ochranu údajov, slobodu prejavu a zhromažďovania, nediskrimináciu, dôstojnosť a ďalšie základné práva neboli používaním nových a vznikajúcich technológií neprimerane obmedzené; |
| --- | --- |

I.

keďže členské štáty EÚ a inštitúcie EÚ majú podľa Charty základných práv Európskej únie a Európskeho dohovoru o ľudských právach povinnosť zabezpečiť, aby práva každej osoby na súkromie, ochranu údajov, slobodu prejavu a zhromažďovania, nediskrimináciu, dôstojnosť a ďalšie základné práva neboli používaním nových a vznikajúcich technológií neprimerane obmedzené;

| J. | keďže používanie umelej inteligencie predstavuje aj riziká a vyvoláva obavy z hľadiska etiky, rozsahu a transparentnosti zhromažďovania, využívania a šírenia osobných údajov; |
| --- | --- |

J.

keďže používanie umelej inteligencie predstavuje aj riziká a vyvoláva obavy z hľadiska etiky, rozsahu a transparentnosti zhromažďovania, využívania a šírenia osobných údajov;

Časť 1: odstránenie prekážok fungovania jednotného digitálneho trhu

| 1. | domnieva sa, že digitálna politika EÚ by mala vytvoriť a podporiť kľúčové základy potrebné na to, aby sa európsky verejný a súkromný sektor stal svetovým lídrom v oblasti dôveryhodných digitálnych inovácií zameraných na človeka; domnieva sa, že digitálny jednotný trh je jedným zo základov a jeho zmyslom je zabezpečenie plného potenciálu nových technológií odstránením neodôvodnených vnútroštátnych prekážok, zaručením právnej jasnosti pre spotrebiteľov a podniky, zvýhodnením európskych občanov a posilnením hospodárskej súťaže; domnieva sa, že lepšie organizovaný a spoločný európsky prístup k integrácii a harmonizácii trhu môže prispieť k tomuto výsledku; je presvedčený, že na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné prijať ďalšie kroky na úrovni členských štátov, ako aj na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje význam plne fungujúceho digitálneho jednotného trhu v prospech spotrebiteľov a podnikov a žiada, aby sa MSP podporovali v ich digitálnej transformácii, a očakáva, že Komisia pred navrhnutím právnych predpisov zavedie kontrolu vhodnosti pre MSP; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je presvedčený, že prístup EÚ k digitalizácii musí byť plne v súlade so základnými právami, ochranou spotrebiteľa, technologickou neutralitou, neutralitou siete a pravidlami ochrany údajov, inkluzívnosti a nediskriminácie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je presvedčený, že digitalizácia a nové technológie, ako je umelá inteligencia môžu prispieť k dosiahnutiu cieľov priemyselnej stratégie EÚ, zelenej dohody a prekonať niektoré ťažkosti spôsobené krízou COVID-19; ďalej sa domnieva, že vzájomne sa posilňujúci politický prístup k zelenej dohode, priemyselnej stratégii a digitalizácii by mohol pomôcť dosiahnuť ich ciele a zároveň podporiť vedúce postavenie EÚ v oblasti technológií; poukazuje na potenciál digitálnych riešení, ako je práca na diaľku a využívanie umelej inteligencie, na podporu účasti ľudí so zdravotným postihnutím na digitálnom jednotnom trhu; domnieva sa, že kríza COVID-19 tiež ponúka príležitosť na urýchlenie digitalizácie a že digitálna transformácia musí slúžiť celkovým záujmom verejnosti; domnieva sa, že digitálna transformácia by mohla pomôcť pri plnení potrieb mestských, vidieckych a izolovaných regiónov v EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na potenciál nových technológií pre prechod na obehové a udržateľné hospodárstvo tým, že uľahčujú zavádzanie obehových obchodných modelov, podporujú energetickú efektívnosť systémov spracovania a uchovávania údajov a prispievajú k udržateľnejším hodnotovým reťazcom a optimalizujú využívanie zdrojov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby presadzovala a podporovala zavádzanie a rozvoj udržateľných technológií pri realizácii zelenej dohody, a to aj posúdením environmentálneho vplyvu výmeny údajov a infraštruktúr potrebných na zabezpečenie udržateľného digitálneho zavádzania; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že umožnenie výmeny základných a presne vymedzených dátových súborov a prístupu k nim budú kľúčové pre plné uvoľnenie potenciálu zelenej dohody; vyzýva Komisiu, aby posúdila, ktoré súbory údajov sú na tento účel nevyhnutné; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnieva sa, že by sa mali odstrániť praktiky, ktoré oslabujú práva spotrebiteľov, ochranu údajov a pracovné práva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že Komisia by mala prijať vyvážený prístup k právnym predpisom orientovaný na budúcnosť a založený na dôkazoch a zásade subsidiarity, ktorý vytvorí jednotný digitálny trh, ktorý zaručí poskytovanie verejných služieb, bude konkurencieschopný, spravodlivý, prístupný, technologicky neutrálny, otvorený inováciám, spotrebiteľsky prívetivý, zameraný na človeka a dôveryhodný, a ktorým sa vybuduje bezpečná dátová spoločnosť a hospodárstvo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že pokiaľ ide o zdaňovanie digitálneho hospodárstva a tradičného hospodárstva, mali by prevládať rovnaké podmienky, a to na základe spoločného chápania toho, kde sa vytvára hodnota; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že tam, kde je to relevantné, by MSP a iné hospodárske subjekty mohli mať prospech z využívania kooperatívnych modelov, ako sú otvorený zdroj a otvorený softvér, v závislosti od rôznych situácií alebo kontextu, a to s prihliadnutím na potenciálne výhody, kybernetickú bezpečnosť, súkromie a ochranu údajov a bez toho, aby boli dotknuté uplatniteľné právne predpisy; domnieva sa, že to môže prispieť k dosiahnutiu európskej strategickej autonómie v digitálnej oblasti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby vo svojich budúcich legislatívnych návrhoch dodržiavala svoje hlavné zásady a aby zabránila fragmentácii jednotného digitálneho trhu, odstránila všetky existujúce neopodstatnené prekážky a zbytočné administratívne požiadavky, podporovala inovácie najmä pre MSP a využívala vhodné stimuly, ktoré vytvárajú rovnaké podmienky a rovnaký prístup k investičným príležitostiam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žiada Komisiu, aby zabezpečila účinné a efektívne presadzovanie súčasných aj akýchkoľvek nových legislatívnych požiadaviek; je presvedčený, že toto presadzovanie treba účinným spôsobom uskutočňovať na cezhraničnej úrovni a medzi jednotlivými odvetviami, pričom je potrebné nadviazať intenzívnejšiu spoluprácu medzi orgánmi a náležite zohľadniť odborné znalosti a príslušné kompetencie každého orgánu; je presvedčený, že Komisia by mala poskytnúť usmerňujúci rámec na zabezpečenie koordinácie všetkých nových regulačných požiadaviek týkajúcich sa umelej inteligencie alebo súvisiacich oblastí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na regulačné prostredie priaznivé tak pre inovácie, ako aj pre spotrebiteľa, posilnenie finančnej a inštitucionálnej podpory európskeho digitálneho hospodárstva v úzkej koordinácii s členskými štátmi a so zainteresovanými stranami pomocou opatrení ako sú: investície do vzdelávania, výskumu a vývoja, podpora inovácií v Európe, poskytovanie zvýšeného a širšieho prístupu k ľahko čitateľným a interoperabilným vysokokvalitným priemyselným a verejným údajom, budovanie digitálnej infraštruktúry, zvyšovanie všeobecnej dostupnosti digitálnych zručností v rámci populácie, podpora vedúceho postavenia v oblasti technológií pre podnikateľské prostredie a vytvorenie primeraného a harmonizovaného regulačného prostredia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnieva sa, že inteligentné verejné obstarávanie, ako je európska platforma GovTech, môže pri podpore digitálneho rozvoja v celej EÚ zohrávať dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnieva sa, že sú potrebné značné investície a spolupráca medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti umelej inteligencie a ďalších nových kľúčových technológií; víta používanie programov financovania EÚ na podporu digitalizácie našej spoločnosti a priemyslu, pokiaľ sú založené na zásadách efektívnosti, transparentnosti a inkluzívnosti; žiada koordinovanú implementáciu rôznych finančných prostriedkov v záujme maximalizácie synergií medzi programami; navrhuje strategickú prioritizáciu finančných prostriedkov s cieľom vybudovať potrebnú digitálnu infraštruktúru; žiada, aby nástroj NextGenerationEU, ako aj verejné a súkromné financovanie zvýšili investície spôsobom, aby odrážali ambíciu EÚ stať sa svetovým lídrom v oblasti technológií, prehĺbiť svoj výskum a poznatky a využívať všetky výhody digitalizácie pre všetkých v spoločnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že umelá inteligencia predstavuje osobitnú výzvu pre MSP a že zbytočne zložité regulačné požiadavky môžu neprimerane ovplyvniť ich konkurencieschopnosť; prechod na riešenia v oblasti umelej inteligencie by mal týmto spoločnostiam pomôcť a nové právne predpisy o používaní umelej inteligencie by nemali vytvárať neopodstatnené administratívne prekážky, ktorá by ohrozovali ich konkurencieschopnosť na trhu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila širšiu koordináciu investícií do plánu v rámci nástroja obnovy NextGenerationEU; vyzýva Komisiu, aby v rámci tohto plánu navrhla konkrétne kroky na podporu technológií a infraštruktúry s veľkým vplyvom v EÚ, ako je umelá inteligencia, vysokovýkonná výpočtová technika, kvantová výpočtová technika, cloudová infraštruktúra, platformy, inteligentné mestá, 5G a optická infraštruktúra; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripomína, že MSP sú základom európskeho hospodárstva a potrebujú osobitnú podporu z programov financovania EÚ, aby mohli uskutočniť digitálnu transformáciu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili svoju podporu pre startupy a mikropodniky, malé a stredné podniky (MSP) prostredníctvom Programu pre jednotný trh, centier digitálnych inovácií a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pri rozvoji a uplatňovaní digitálnych technológií s cieľom ďalej stimulovať digitálnu transformáciu, a tak im umožniť plne rozvinúť svoj digitálny potenciál a konkurencieschopnosť v záujme rastu a zamestnanosti v Európe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na značný nedostatok európskeho rizikového a zárodkového kapitálu, ako aj financovania súkromným kapitálom v porovnaní s ostatnými trhmi; domnieva sa, že to často vedie európske startupy k rozšíreniu na trhy tretích krajín namiesto expandovania v EÚ; je presvedčený, že to bráni tomu, aby širšie európske hospodárstvo získalo toľko výhod z účinku presahovania z podnikov pochádzajúcich z Európy; zdôrazňuje neúmerne veľkú úlohu verejných subjektov pri financovaní inovácií a výskumu v súčasnosti a na významné rozdiely v ekosystémoch startupov a dostupnom financovaní medzi členskými štátmi; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby navrhli komplexný európsky prístup k rozšíreniu zdrojov kapitálu pre technologické investície v EÚ vrátane iniciatív na podporu investovania európskym súkromným sektorom a zabezpečili ľahšiu dostupnosť rizikového a zárodkového kapitálu pre európske spoločnosti a startupy; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že program Digitálna Európa, ako aj programy Horizont Európa a Nástroj na prepájanie Európy sú potrebné na podporu digitálnej transformácie Európy a mali by dostať primerané finančné prostriedky; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila čo najskoršie zavedenie týchto programov; pripomína, že členské štáty musia dodržať záväzok prijatý v rámci stratégie Európa 2020 a investovať 3 % HDP do výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o posilnenie vedúceho postavenia EÚ v procese prijímania a normalizácie nových technológií, čím sa zabezpečí, aby bola umelá inteligencia zameraná na ľudí a súdržná s európskymi hodnotami základnými právami a normami; zdôrazňuje potrebu spolupráce s normalizačnými organizáciami, priemyselným odvetvím, ako aj s medzinárodnými partnermi pri stanovovaní globálnych noriem vzhľadom na globálnu povahu technologického vodcovstva a rozvoja; považuje používanie dohôd pracovného stretnutia CEN (CWA) v osobitných oblastiach, ako je umelá inteligencia a nové vznikajúce technológie, za spôsob, ako zvýšiť účinnosť vytvárania harmonizovaných noriem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje cieľ Komisie zvýšiť dostupnosť a spoločné využívanie iných ako osobných údajov s cieľom posilniť európske hospodárstvo; domnieva sa, že pri plnení tohto cieľa by sa mali zohľadniť riziká spojené so zlepšeným prístupom k iným ako osobným údajom, ako je deanonymizácia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnieva sa, že je potrebné stimulovať prístup MSP k väčšiemu počtu údajov, a vyzýva na stimuly, ktorých cieľom je poskytnúť MSP prístup k iným ako osobným údajom, ktoré vytvárajú iné súkromné zainteresované strany v dobrovoľnom a vzájomne prospešnom procese s cieľom dodržať všetky potrebné záruky v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679, ako aj s právnym rámcom týkajúcim sa práv duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poznamenáva, že pri poskytovaní verejných služieb alebo v rámci verejných zákaziek verejné podniky vytvárajú, zbierajú a spracúvajú značné množstvo iných ako osobných údajov, čo predstavuje značnú hodnotu pre ich komerčné opakované použitie a prínos pre spoločnosť; nabáda Komisiu a členské štáty, aby v záujme podpory cieľov smernice o otvorených údajoch vo všeobecnosti sprístupnili takéto údaje na opakované použitie vo všeobecnom záujme; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína potrebu vytvorenia dátového hospodárstva, ktoré by ako kľúčový prvok digitalizácie fungovalo v rámci celej EÚ; domnieva sa, že vysoká úroveň ochrany údajov dôveryhodnej umelej inteligencie by mohla pomôcť pri zvyšovaní dôvery spotrebiteľov; domnieva sa, že je dôležité, aby EÚ zaručila vysoký stupeň kontroly zákazníkov a prípadne spotrebiteľov nad ich údajmi a zachovala najvyššie normy ochrany osobných údajov s jasnými a vyváženými pravidlami okrem iného v oblasti práv duševného vlastníctva, považuje však za nevyhnutné zachovať otvorenosť voči tretím krajinám a zabezpečiť voľný cezhraničný tok iných ako osobných údajov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | berie na vedomie akt o digitálnych službách a akt o digitálnych trhoch a je presvedčený, že by mali prispieť k podpore inovácií, zaručeniu vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa a zlepšeniu práv, dôvery a bezpečnosti používateľov na internete; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby európsky trh zostal aktívny a vysoko konkurencieschopný; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že ochrana spotrebiteľa by mala zohrávať dôležitú úlohu v akte o digitálnych službách, a je presvedčený, že vyššia transparentnosť a náležitá starostlivosť pre online trhy by zvýšili bezpečnosť výrobkov, a tým posilnili dôveru spotrebiteľov k online trhoviskám; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje preto, že je potrebné, aby sa na online trhy vzťahovali jasné zodpovednosti založené na zásade proporcionality; zdôrazňuje, že by sa mala vyjasniť zodpovednosť platforiem na hosťovanie obsahu za tovar, ktorý sa na nich predáva alebo propaguje, aby sa odstránila právna medzera, ktorá kupujúcim bráni získať to, na čo majú nárok podľa zákona alebo zmluvy o dodávke tovaru, napríklad z dôvodu neschopnosti identifikovať hlavného predávajúceho, napríklad podniková zásada „poznaj svojho klienta“; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta nový program pre spotrebiteľov navrhovaný Komisiou a nabáda Komisiu, aby v prípade potreby aktualizovala právne predpisy týkajúce sa ochrany spotrebiteľa tak, aby lepšie zohľadňovali vplyv nových technológií a potenciálne poškodenie spotrebiteľa, najmä najzraniteľnejších skupín, a aby zohľadnila vplyv pandémie COVID-19; domnieva sa, že európski spotrebitelia by mali mať možnosť zohrávať aktívnu úlohu pri digitálnej transformácii a že dôvera spotrebiteľov a zavádzanie digitálnych technológií závisí od toho, či sú ich práva chránené za každých okolností; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pripomína, že neodôvodnené geografické blokovanie online služieb predstavuje významnú prekážku pre jednotný trh a neoprávnenú diskrimináciu medzi európskymi spotrebiteľmi; berie na vedomie prvé krátkodobé preskúmanie nariadenia o geografickom blokovaní, ktoré uskutočnila Komisia, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojom hodnotení a zapojila sa do dialógu so zainteresovanými stranami s prihliadnutím na rastúci dopyt po cezhraničnom prístupe k audiovizuálnym službám s cieľom podporiť obeh kvalitného obsahu v celej EÚ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opätovne zdôrazňuje základné práva EÚ na súkromie a ochranu osobných údajov vrátane, okrem iného, výslovného informovaného súhlasu, ako je zakotvený v nariadení GDPR; poukazuje na to, že súhlas by mal byť založený na zrozumiteľných a ľahko dostupných informáciách o tom, ako sa budú osobné údaje používať a spracúvať, a že by sa to malo rešpektovať aj pri použití algoritmov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta novú stratégiu kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde, ktorá je nevyhnutná na zabezpečenie dôvery občanov a plné využívanie inovácií, prepojiteľnosti a automatizácie v digitálnej transformácii pri súčasnom zabezpečení ochrany základných práv, a požaduje účinné a rýchle vykonávanie uvedených opatrení; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva členské štáty, aby bezodkladne vykonali Európsky akt o prístupnosti s cieľom účinne odstrániť prekážky pre občanov so zdravotným postihnutím a zabezpečiť dostupnosť prístupných digitálnych služieb, ako aj vhodnosť podmienok, za ktorých sa poskytujú, s cieľom dosiahnuť plne inkluzívny a prístupný digitálny jednotný trh, na ktorom zabezpečí rovnaké zaobchádzanie s ľuďmi so zdravotným postihnutím a ich začlenenie; nabáda členské štáty, aby rozšírili uplatňovanie smernice o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora na oblasti, ktoré sú otvorené na verejné použitie, najmä v odvetví zdravotníctva, dopravy, poštových služieb alebo telekomunikácií, a nabáda na takéto rozšírenie (23); |
| --- | --- |

34.

Časť 2: zlepšenie využívania umelej inteligencie pre európskych spotrebiteľov

| 35. | rozhodne sa domnieva, že umelá inteligencia, ak sa vyvíja v súlade s platnými právnymi predpismi, má potenciál zlepšiť určité oblasti pre európskych občanov a prináša významné výhody a hodnotu pre hospodárstvo, bezpečnosť, bezpečnosť, vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, dopravu a životné prostredie; domnieva sa, že treba zabezpečiť bezpečnosť, ochranu, inkluzívnosť, nediskrimináciu, prístupnosť a spravodlivosť výrobkov a služieb založených na umelej inteligencii, najmä pre skupiny spotrebiteľov, ktoré sa považujú za zraniteľné, aby sa na nikoho nezabudlo a aby boli ich výhody dostupné v celej spoločnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uznáva, že na to, aby bolo možné využívať výhody umelej inteligencie, je nevyhnutné, aby Komisia, členské štáty, súkromný sektor, občianska spoločnosť a vedecká komunita účinne spolupracovali s cieľom vytvoriť ekosystém pre bezpečnú umelú inteligenciu zameranú na človeka, ktorá bude prínosom pre celú spoločnosť; |
| --- | --- |

36.

| 37. | konštatuje, že hoci umelá inteligencia ponúka dobrý potenciál, môže predstavovať aj určité vysoké riziká súvisiace s aspektmi, ako sú zaujatosť a neprehľadnosť; domnieva sa, že tieto riziká sa môžu prejaviť v závislosti od konkrétneho kontextu a prípadov použitia umelej inteligencie; žiada, aby boli procesy sledovateľnosti systémov založených na umelej inteligencii transparentné a aby ich bolo možné prehodnotiť v prípade, že dôjde k preukázanej závažnej ujme; |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnieva sa, že okrem niektorých prekážok rozvoja, prijímania a účinnej regulácie digitálnych technológií v EÚ môže brániť rozsiahlemu uplatňovaniu umelej inteligencie nedostatok dôvery spotrebiteľov; upozorňuje na to, že občania nedostatočne chápu procesy, ktorými pokročilé systémy algoritmickej a umelej inteligencie prijímajú rozhodnutia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | konštatuje, že spotrebitelia potrebujú jasný a predvídateľný právny rámec v prípade poruchy výrobku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby neustále zlepšovali tú časť verejnej správy, ktorá bude zodpovedná za vykonávanie budúcich právnych predpisov o umelej inteligencii; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta bielu knihu Komisie o umelej inteligencii a vyzýva Komisiu, aby vypracovala spoločný regulačný rámec EÚ pre umelú inteligenciu založený na rizikovo orientovanom, jasnom a nadčasovom prístupe zameranom na človeka; domnieva sa, že je to potrebné na dohľad nad systémami automatizovaného rozhodovania a že by to malo dopĺňať existujúce právne predpisy týkajúce sa umelej inteligencie a zabezpečiť, aby boli primerané úrovni rizika; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje potrebu zaručiť, aby jestvoval primeraný stupeň ľudskej kontroly nad rozhodovacími algoritmami a aby sa zabezpečilo zavedenie riadnych a účinných mechanizmov nápravy; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že je dôležité posilniť postavenie spotrebiteľov prostredníctvom základnej odbornej prípravy a zručností v oblasti umelej inteligencie, čo by im umožnilo lepšie využívať tieto technológie a zároveň sa chrániť pred akýmikoľvek možnými hrozbami; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konštatuje, že zatiaľ čo umelá inteligencia už v rôznej miere podlieha súčasným európskym právnym predpisom, umelá inteligencia vyvoláva nové, zatiaľ nevyriešené právne otázky, ktoré ovplyvňujú spotrebiteľov, a preto vyzýva Komisiu, aby zverejnila zrozumiteľné pokyny o fungovaní a synergických účinkoch medzi platnými právnymi predpismi a navrhovanými novými opatreniami, aby sa vyplnili jestvujúce právne medzery a dosiahol pomerný a konzistentný právne rámec; považuje za dôležité zabezpečiť spoluprácu medzi členskými štátmi v záujme posilnenia jednotného digitálneho trhu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili úzku spoluprácu pri presadzovaní regulačného rámca s cieľom zabrániť fragmentovanému jednotnému trhu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | domnieva sa, že umelá inteligencia je rýchlo sa rozvíjajúca technológia, ktorá si vyžaduje účinné právne predpisy, a nielen usmernenia, a to na základe zásad a proporcionality; domnieva sa, že na dosiahnutie tejto umelej inteligencie je potrebné všeobecne vymedziť, aby všetky regulačné opatrenia v rôznych odvetviach zostali flexibilné a prispôsobiteľné s cieľom zohľadniť budúci vývoj a primerane riešiť rôzne úrovne rizika používania umelej inteligencie, ktoré sa majú ďalej vymedziť v sektorových rámcoch; domnieva sa, že budúce nariadenie musí primerane odrážať mieru, do akej v praxi vznikajú vnímané riziká umelej inteligencie rôznymi spôsobmi používania a zavádzania umelej inteligencie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poukazuje na to, že používanie samoučiacich algoritmov umožňuje podnikom získať komplexný prehľad o osobnej situácii a modeloch správania spotrebiteľa; vyzýva preto Komisiu, aby komplexne regulovala technológie umelej inteligencie, aby sa predišlo nespravodlivému alebo nevhodnému používaniu takýchto systémov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je presvedčený, že cieľom regulačného rámca pre umelú inteligenciu by malo byť vytvorenie vnútorného trhu s dôveryhodnými a bezpečnými výrobkami, aplikáciami a službami založenými na umelej inteligencii, ktorý by mal vychádzať z článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podporuje právo spotrebiteľov na primerané, včasné a ľahko dostupné informácie o existencii a možnom výsledku systémov umelej inteligencie a o tom, ako možno rozhodnutia systému kontrolovať, zmysluplne napadnúť a opraviť; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva na povinné poskytovanie informácií s cieľom uviesť, či spotrebitelia komunikujú so systémami umelej inteligencie; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnieva sa, že vysvetliteľnosť a transparentnosť sú kľúčové pre budovanie a udržiavanie dôvery používateľov v systémy umelej inteligencie; domnieva sa, že procesy musia byť transparentné, aby sa otvorene informovalo o schopnostiach a účele systémov umelej inteligencie a aby boli rozhodnutia vysvetliteľné tým, ktorí sú nimi priamo dotknutí; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnieva sa, že je potrebné, aby tento regulačný rámec prispel k podpore rozvoja dôveryhodných systémov umelej inteligencie, a mal by zabezpečiť vysoké normy ochrany spotrebiteľa s cieľom posilniť dôveru spotrebiteľov vo výrobky založené na umelej inteligencii; domnieva sa, že je potrebné postupne zavádzať riziká a zodpovedajúce právne požiadavky a záruky proti škodám spotrebiteľov; je tiež presvedčený, že týmto regulačným rámcom by sa mala zabezpečiť transparentnosť, zodpovednosť a zrozumiteľné oznamovanie príslušných požiadaviek spotrebiteľom a regulačným orgánom a mali by sa ním aktívne podnecovať vývojári a používatelia umelej inteligencie, aby prijímali dôveryhodnú umelú inteligenciu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva Komisiu, aby podporovala výmenu informácií týkajúcich sa algoritmických systémov medzi orgánmi členských štátov a aby podporovala rozvoj spoločného chápania algoritmických systémov na jednotnom trhu vydávaním usmernení, stanovísk a poskytovaním odborných znalostí; |
| --- | --- |

53.

| 54. | je presvedčený, že takýto rámec by sa mal pri navrhovaní, vývoji a počas životného cyklu výrobkov založených na umelej inteligencii opierať o etický princíp zameraný na človeka, ktorý je v súlade so základnými právami a s ochranou základných práv a so zásadami transparentnosti, vysvetliteľnosti (v prípade potreby), zodpovednosti a s právami, povinnosťami vyplývajúcimi z GDPR – vrátane minimalizácie údajov, obmedzenia účelu a špecificky navrhnutej a štandardnej ochrany údajov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | domnieva sa, že rozsah nových regulačných požiadaviek by sa mal rozšíriť tak, aby aplikácie umelej inteligencie v konkrétnom kontexte, ktoré predstavujú najvyššie riziko, podliehali najprísnejším regulačným požiadavkám a kontrole vrátane možnosti zákazu škodlivých alebo diskriminačných praktík; vyzýva Komisiu, aby popri existujúcom obsahu súčasných právnych predpisov o ochrane spotrebiteľa vypracovala objektívnu metodiku na výpočet rizika poškodenia; je presvedčený, že takáto metodika by sa nemala zakladať na reštriktívnom binárnom prístupe, ktorý by sa mohol rýchlo zastarať, ale namiesto toho by sa mala zamerať na kontext, uplatňovanie a konkrétne využitie umelej inteligencie; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje, že normalizácia umelej inteligencie v rámci celej EÚ by mala podporiť inovácie a interoperabilitu a zaručiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa; uznáva, že aj napriek zavedeniu značného počtu noriem je nevyhnutné ďalej podporovať a rozvíjať spoločné normy pre umelú inteligenciu, napríklad tie, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé zložky a celé aplikácie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | domnieva sa, že po zavedení jasných právnych pravidiel a mechanizmov presadzovania by sa mohla zvážiť úloha dobrovoľného dôveryhodného označovania umelej inteligencie, pričom zároveň treba mať na pamäti, že v dôsledku informačnej asymetrie spojenej s systémami učenia algoritmov, je úloha systémov označovania veľmi zložitá; domnieva sa, že takéto označenie by mohlo zlepšiť transparentnosť technológií založených na umelej inteligencii; zdôrazňuje, že každý takýto systém označovania musí byť pre spotrebiteľov zrozumiteľný a musí sa preukázať, že predstavuje merateľný prínos pre informovanosť spotrebiteľov o vyhovujúcich aplikáciách umelej inteligencie, a tak im umožniť učiniť informované rozhodnutie, inak sa nedosiahne dostatočná úroveň prijatia pri ich používaní v reálnom svete; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je pevne presvedčený, že nové regulačné požiadavky a hodnotenia musia byť zrozumiteľné a vykonateľné, a pokiaľ je to možné, mali by sa začleniť do existujúcich sektorovo špecifických požiadaviek a udržať administratívnu záťaž na primeranej úrovni; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby využívali inovatívne regulačné nástroje, ako sú tzv. regulačné pieskoviská v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti, ktoré by pomohli určiť jasnú cestu k rozširovaniu startupov a malých spoločností; domnieva sa, že tieto nástroje by mali pomôcť podporiť inovácie, ak sa uplatňujú v kontrolovanom prostredí; poukazuje na to, že vytvorenie súdržného prostredia pre inovatívne testovanie a validáciu výrobkov založených na technológiách, ako je umelá inteligencia, pomôže európskym podnikom prekonať fragmentáciu jednotného trhu a využiť potenciál rastu v celej EÚ; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poukazuje na to, že najúčinnejším spôsobom zníženia zaujatosti je zabezpečiť kvalitu súborov údajov používaných na výcvik systémov umelej inteligencie; |
| --- | --- |

60.

| 61. | domnieva sa, že využívanie umelej inteligencie vo vysoko rizikovom kontexte by sa malo obmedziť na konkrétne účely, pri plnom rešpektovaní platných právnych predpisov a pri dodržaní povinností týkajúcich sa transparentnosti; zdôrazňuje, že iba jasný a právne záväzný legislatívny rámec bude rozhodujúci pre zaručenie bezpečnosti a ochrany, ochrany údajov spotrebiteľov, dôvery a podpory verejnosti v nevyhnutnosť a primeranosť zavádzania takýchto technológií; vyzýva Komisiu, aby dôkladne zvážila, či existujú určité prípady použitia, situácie alebo postupy, pre ktoré by sa mali prijať osobitné technické normy vrátane základných algoritmov; považuje za potrebné, aby sa v prípade prijatia takýchto technických noriem tieto normy vzhľadom na rýchle tempo technologického rozvoja pravidelne skúmali a prehodnocovali príslušné orgány; |
| --- | --- |

61.

| 62. | domnieva sa, že zriadenie revíznych rád pre produkty a služby umelej inteligencie organizáciami a podnikmi s cieľom posúdiť potenciálne prínosy a potenciálne škody, najmä potenciálny sociálny vplyv vyplývajúci z vysokorizikových vplyvných projektov založených na umelej inteligencii, môže byť užitočným nástrojom, ktorý organizáciám pomôže prijímať zodpovedné rozhodnutia o produktoch a službách umelej inteligencie, najmä ak zahŕňajú príslušné zainteresované strany; |
| --- | --- |

62.

| 63. | zdôrazňuje význam vzdelávania a výskumu pre umelú inteligenciu; zdôrazňuje, že EÚ musí budovať svoje digitálne kapacity tým, že bude nabádať viac ľudí, aby si budovali kariéru v sektoroch súvisiacich s IKT, odbornou prípravou väčšieho počtu dátových odborníkov v oblasti umelej inteligencie, ako aj odborníkov v prepojených nových oblastiach, ako je investovanie do umelej inteligencie a bezpečnosť umelej inteligencie; požaduje značné investície do Európskej siete centier excelentnosti v oblasti umelej inteligencie a vytvorenie celoeurópskych univerzitných a výskumných sietí zameraných na umelú inteligenciu; je presvedčený, že táto sieť by mala pomôcť posilniť výmenu poznatkov o umelej inteligencii, podporovať talenty súvisiace s umelou inteligenciou v rámci EÚ a prilákať nové talenty, podporovať spoluprácu medzi inovatívnymi spoločnosťami, vyšším vzdelávaním, výskumnými inštitúciami a vývojármi umelej inteligencie, ako aj zabezpečiť špecializovanú odbornú prípravu a rozvoj regulačných orgánov s cieľom zabezpečiť správne využívanie týchto technológií a chrániť európskych občanov pred potenciálnymi rizikami a ujmou na ich základných právach; okrem toho zdôrazňuje význam opatrení a informačných kanálov, ktoré pomôžu malým a stredným podnikom a startupom účinne digitalizovať a napredovať smerom k priemyslu 5.0; uznáva, že výmena a opätovné používanie komponentov aplikácií umelej inteligencie zvyšuje používanie a zavádzanie riešení umelej inteligencie; zdôrazňuje význam základného výskumu základov umelej inteligencie; zdôrazňuje potrebu umožniť komplexný výskum všetkých aplikácií a technológií umelej inteligencie; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzýva na posúdenie vplyvu dôsledkov digitálnej priepasti na ľudí a konkrétne kroky na jej preklenutie; vyzýva na zmiernenie negatívneho vplyvu prostredníctvom vzdelania, rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností; zdôrazňuje, že je potrebné zohľadniť rodový rozmer vzhľadom na nedostatočné zastúpenie žien v odboroch STEM a v digitálnych spoločnostiach; domnieva sa, že osobitná pozornosť by sa mala venovať programom gramotnosti v oblasti umelej inteligencie; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva Komisiu, aby aktualizovala existujúci rámec bezpečnosti výrobkov a zodpovednosti s cieľom riešiť nové výzvy, ktoré predstavujú nové digitálne technológie, ako je umelá inteligencia; a naliehavo vyzýva Komisiu, aby okrem iného aktualizovala smernicu o všeobecnej bezpečnosti výrobkov a smernicu o zodpovednosti za výrobky, najmä zvážením zvrátenia pojmu „dôkazné bremeno“ v súvislosti so škodou spôsobenou vznikajúcimi digitálnymi technológiami v jasne vymedzených prípadoch a po riadnom posúdení a prispôsobením pojmov „výrobok“, „škoda“ a „vada“ tak, aby odrážali komplexnosť vznikajúcich technológií vrátane výrobkov s umelou inteligenciou, internetu vecí a robotiky, ktoré sú do nich zabudované, samostatný softvér a softvér alebo aktualizácie, ktoré vedú k novej úprave výrobku, ktorá de facto vedie k podstatnej zmene; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť primerané prepojenie na zavedenie umelej inteligencie a všetkých nových technológií, a to aj v regiónoch, ktoré čelia demografickým alebo hospodárskym problémom; žiada, aby sa zohľadnil nerovnaký prístup k technológii vo vidieckych oblastiach najmä v prípadoch, keď sa finančné prostriedky Únie používajú na zavádzanie sietí 5G, odstraňovanie bielych miest a na infraštruktúry pripojiteľnosti vo všeobecnosti; požaduje komunikačnú stratégiu EÚ, ktorá občanom EÚ poskytne spoľahlivé informácie, ako aj kampane na zvyšovanie informovanosti o 5G; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzýva Komisiu, aby posúdila vývoj a používanie technológií distribuovanej databázy transakcií vrátane blockchainu, konkrétne inteligentných zmlúv na digitálnom jednotnom trhu, a aby poskytla usmernenia a zvážila vypracovanie vhodného právneho rámca s cieľom zabezpečiť právnu istotu pre podniky a spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o otázku zákonnosti, presadzovania inteligentných zmlúv v cezhraničných situáciách a prípadne požiadavky na overovanie; |
| --- | --- |

67.

| 68. | žiada, aby sa v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) uzavreli viacstranné rokovania o elektronickom obchode, a to s vyváženým výsledkom; vyzýva Komisiu, aby dôkladne posúdila vplyv doložky o zdrojovom kóde, o ktorej sa v súčasnosti diskutuje v rámci rokovaní o elektronickom obchode na úrovni WTO, na budúce právne predpisy EÚ v oblasti umelej inteligencie, vrátane jej vplyvu na práva spotrebiteľov, a aby do tohto posúdenia zapojila Európsky parlament; vyjadruje poľutovanie nad tým, že keďže neexistujú globálne pravidlá, spoločnosti z EÚ môžu čeliť necolným prekážkam v digitálnom obchode, ako je neodôvodnené geografické blokovanie, lokalizácia údajov a povinné požiadavky na transfer technológií; konštatuje, že tieto prekážky predstavujú výzvy najmä pre malé a stredné podniky (MSP); zdôrazňuje, že globálne pravidlá digitálneho obchodu by mohli ešte viac zvýšiť ochranu spotrebiteľa; podporuje, aby bolo moratórium WTO na elektronické prenosy trvalé, a zdôrazňuje, že je dôležité objasniť vymedzenie elektronických prenosov; žiada úplné vykonávanie a širšie prijatie dohody WTO o informačných technológiách, rozšírenie tejto dohody a referenčný dokument WTO o telekomunikačných službách; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uznáva ambíciu urobiť EÚ svetovým lídrom vo vývoji a používaní umelej inteligencie; vyzýva EÚ, aby užšie spolupracovala so svojimi partnermi, napríklad v rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a WTO, na stanovení globálnych noriem pre umelú inteligenciu v záujme zníženia prekážok obchodu a presadzovania dôveryhodnej umelej inteligencie v súlade s hodnotami EÚ; podporuje medzinárodnú spoluprácu v oblasti regulácie aj v iných oblastiach medzi krajinami OECD týkajúcu sa digitálneho hospodárstva vrátane globálneho partnerstva pre umelú inteligenciu; nabáda EÚ, aby v tejto oblasti zintenzívnila spoluprácu s OSN a medzinárodnými normalizačnými orgánmi; berie na vedomie uzavretie dohody o ázijskom regionálnom všeobecnom hospodárskom partnerstve (RCEP) založenej na pravidlách, ktorá pripravila podmienky pre najväčší projekt hospodárskej integrácie na svete; domnieva sa, že EÚ by mala presadzovať digitálne pravidlá, ktoré sú v súlade s demokratickými zásadami, ľudskými právami a udržateľným rozvojom; v tejto súvislosti podporuje návrh na zriadenie Rady EÚ-USA pre obchod a technológie; |
| --- | --- |

69.

| 70. | v tejto súvislosti podporuje prácu na transatlantickej dohode o umelej inteligencii s cieľom dosiahnuť silnejšiu a širšiu zhodu na zásadách etickej umelej inteligencie a na správe údajov a v rámci týchto zásad podporiť inovácie a výmenu údajov v záujme vývoja umelej inteligencie a prispieť k uľahčeniu obchodu a vypracovaniu zlučiteľných pravidiel a noriem v digitálnom obchode, čím sa zaručí ústredná úloha EÚ pri stanovovaní týchto noriem; zdôrazňuje, že táto transatlantická dohoda o umelej inteligencii by mala obsahovať aj kapitolu venovanú bezpečnosti a ochrane údajov používateľov a spotrebiteľov, aby sa zaručila ochrana pravidiel EÚ; vyzýva Komisiu, aby naďalej spolupracovala s USA, Japonskom a inými podobne zmýšľajúcimi partnermi na reforme pravidiel WTO týkajúcich sa okrem iného dotácií, nútených transferov technológií a štátom vlastnených podnikov; zdôrazňuje význam dohôd o voľnom obchode EÚ pri podpore záujmov a hodnôt spoločností, spotrebiteľov a pracovníkov EÚ v globálnom digitálnom hospodárstve a považuje ich za doplnok ku konkurencieschopnému digitálnemu jednotnému trhu; konštatuje, že mimoriadne dôležitá je spolupráca so Spojeným kráľovstvom, ktoré zohráva dôležitú úlohu v globálnom digitálnom hospodárstve; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nalieha na členské štáty, aby do svojich plánov obnovy zahrnuli projekty digitalizácie dopravy; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť stabilné a primerané financovanie procesu budovania dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry IKT pre inteligentné dopravné systémy vrátane bezpečného zavádzania 5G, rozvoja sietí 6G a budúcich bezdrôtových sietí, aby sa umožnilo plne využiť plný potenciál digitalizovanej dopravy a zároveň zabezpečili vysoké normy bezpečnosti dopravy; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu rozvoja novej infraštruktúry a modernizácie existujúcej infraštruktúry; vyzýva členské štáty, aby poskytli bezpečné, odolné a vysokokvalitné dopravné infraštruktúry uľahčujúce zavádzanie prepojených a automatizovaných služieb mobility; zdôrazňuje, že je potrebné urýchliť modernizáciu príslušnej dopravnej a digitálnej infraštruktúry v transeurópskej dopravnej sieti (TEN-T); vyzýva preto Komisiu, aby vo svojej revízii nariadenia o TEN-T a nariadenia o koridoroch železničnej nákladnej dopravy navrhla mechanizmy na jeho zabezpečenie; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zdôrazňuje obrovský potenciál umelej inteligencie v odvetví dopravy a jej schopnosť zvýšiť automatizáciu cestnej, železničnej, vodnej a leteckej dopravy; zdôrazňuje úlohu umelej inteligencie pri podpore multimodálnosti a prechodu na iné druhy dopravy, ako aj pri rozvoji inteligentných miest, ktorý zlepšuje cestovanie pre všetkých občanov tým, že sa doprava, logistika a dopravné toky stanú efektívnejšími, bezpečnejšími a šetrnejšími k životnému prostrediu, pri skracovaní času dĺžky trvania cesty, obmedzovaní dopravných zápch, znižovaní škodlivých emisií a znižovaní nákladov; zdôrazňuje obrovský potenciál systémov, ktoré využívajú umelú inteligenciu v odvetví dopravy, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť cestnej dopravy a dosiahnutie cieľov stanovených vo vízii nulovej úmrtnosti na cestách; zdôrazňuje, že umelá inteligencia prispeje k ďalšiemu rozvoju bezproblémovej multimodality v súlade s koncepciou mobility ako služby (MaaS); vyzýva Komisiu, aby preskúmala, ako uľahčiť vyvážený rozvoj MaaS, najmä v mestských oblastiach; |
| --- | --- |

72.

| 73. | víta úspechy spoločného podniku pre výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba (SESAR) a žiada, aby sa zintenzívnil výskum a investície s cieľom maximalizovať potenciál umelej inteligencie v odvetví letectva, pokiaľ ide o spotrebiteľov, a to zlepšením marketingu leteckých spoločností, predaja, distribúcie, tvorby cien, ako aj v oblasti pozemnej obsluhy (kontroly bezpečnosti atď.); konštatuje, že umelá inteligencia môže rozvíjať automatizovanú navigáciu v diaľkovej a príbrežnej námornej doprave a na vnútrozemských vodných cestách a zlepšiť námorný dohľad v kontexte narastajúcej lodnej dopravy; vyzýva na zavedenie umelej inteligencie a vyššej úrovne digitalizácie vo veľkom rozsahu vo všetkých európskych prístavoch s cieľom dosiahnuť vyššiu efektívnosť a konkurencieschopnosť, zdôrazňuje mimoriadnu úlohu, ktorú bude zohrávať digitalizácia, umelá inteligencia a robotika v odvetví cestovného ruchu, čím sa prispeje k dlhodobej udržateľnosti tohto odvetvia; konštatuje, že je potrebné primerané financovanie a stimuly pre subjekty v cestovnom ruchu, najmä pre mikropodniky, malé a stredné podniky, aby mohli využívať výhody digitalizácie a modernizovať svoju ponuku spotrebiteľom; konštatuje, že to pomôže podporiť vedúce postavenie EÚ v oblasti digitálnych technológií v udržateľnom cestovnom ruchu prostredníctvom výskumu a vývoja, spoločných podnikov a verejno-súkromných partnerstiev; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pripomína, že umelá inteligencia môže viesť k neobjektívnosti, a teda aj k rôznym formám diskriminácie z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, rodu, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie; pripomína v tejto súvislosti, že práva všetkých osôb práva musia byť plne chránené a že iniciatívy v oblasti umelej inteligencie nesmú byť nijako diskriminačné; zdôrazňuje, že takáto neobjektívnosť a diskriminácia môžu vyplynúť už z neobjektívnych súborov dát, ktoré sú odrazom súčasnej diskriminácie v spoločnosti; zdôrazňuje, že umelá inteligencia sa musí vyvarovať neobjektívnosti, ktorá vedie k neprípustnej diskriminácii, a nesmie opakovať diskriminačné procesy; zdôrazňuje potrebu zohľadniť tieto riziká pri projektovaní technológií umelej inteligencie, ako aj význam spolupráce s poskytovateľmi technológií umelej inteligencie na riešenie pretrvávajúcich nedostatkov, ktoré diskriminácii napomáhajú; odporúča, aby sa v tímoch, ktoré umelú inteligenciu projektujú a vyvíjajú, odrážala rozmanitosť spoločnosti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby v záujme plnej ochrany základných práv boli algoritmy transparentné; konštatuje, že je potrebné, aby sa zákonodarcovia vzhľadom na dôležité etické a právne dôsledky zaoberali komplexnou otázkou zodpovednosti, najmä pokiaľ ide o škodu na majetku a ujmu spôsobenú osobám, a že zodpovednosť v rámci všetkých aplikácií umelej inteligencie by mala vždy niesť fyzická alebo právnická osoba; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zdôrazňuje, že v záujme zachovania rovnakých podmienok a spravodlivej hospodárskej súťaže pre všetky zainteresované strany a subjekty v Európe je potrebné, aby bola umelá inteligencia všeobecne dostupná pre kultúrny a kreatívny priemysel v celej Európe; zdôrazňuje potenciál technológií umelej inteligencie pre kultúrny a kreatívny priemysel, od lepšieho riadenia publika, dosahu a zapojenia až po asistovanú správu obsahu, opätovné zhodnotenie kultúrnych archívov, asistovanú kontrolu faktov a dátovú žurnalistiku; zdôrazňuje, že je potrebné ponúkať príležitosti na vzdelávanie a odbornú prípravu s cieľom umožniť európskej spoločnosti pochopiť používanie, potenciálne riziká a príležitosti umelej inteligencie; v tejto súvislosti opakuje svoj názor, že inovácie v oblasti umelej inteligencie a robotiky sa musia začleniť do plánov vzdelávania a programov odbornej prípravy; pripomína osobitné požiadavky odborného vzdelávania a prípravy, pokiaľ ide o umelú inteligenciu, a vyzýva na prístup založený na spolupráci na európskej úrovni s cieľom posilniť potenciál umelej inteligencie v oblasti odborného vzdelávania a prípravy v celej Európe; zdôrazňuje, že transpozícia smernice o audiovizuálnych mediálnych službách (24) do vnútroštátneho práva je kľúčová pre dosiahnutie skutočného digitálneho jednotného trhu, ktorý podporuje kultúrnu rozmanitosť; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyzdvihuje nedostatočné financovanie európskeho rizikového kapitálu, nedostatočný prístup k financiám a nedostatok dostupnosti údajov, ďalej uznáva vonkajšie a vnútorné prekážky pre zavádzanie technológií umelej inteligencie, najmä pre menej vyspelé odvetvia a MSP; požaduje komplexný prístup v Únii založený na podpore podnikania reguláciou priaznivou pre investorov s cieľom zabezpečiť prístup k financovaniu pre sľubné európske startupy vo všetkých fázach rastu; vyzýva na spoločné úsilie s cieľom predchádzať odchodu sľubných mladých európskych podnikov, ktoré často trpia nedostatkom finančných prostriedkov hneď po vstupe na trh, a odrádzať od neho; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pripomína, že v súčasných právnych predpisoch Únie sa nestanovujú povinné požiadavky kybernetickej bezpečnosti pre produkty a služby vo všeobecnosti; žiada zaradenie základných požiadaviek do fázy návrhu (bezpečnosť už v štádiu návrhu) a tiež používanie primeraných noriem a procesov kybernetickej bezpečnosti počas životných cyklov produktov a služieb, ako aj v rámci ich dodávateľských reťazcov; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poukazuje na to, že štvrtá priemyselná revolúcia bude okrem iného závisieť aj od prístupu k surovinám, ako sú lítium a vzácne zeminy, a že Únia musí znížiť svoju závislosť od ich dovozu tým, že obmedzí absolútnu spotrebu, ako aj prostredníctvom vlastnej environmentálne zodpovednej ťažby a obehového hospodárstva; domnieva sa, že silnejšia politika v oblasti obehového hospodárstva, ktorá by sa vzťahovala aj na digitálne zariadenia a polovodiče, by mohla prispieť k priemyselnej suverenite Únie a zároveň k tomu, aby sa zabránilo negatívnemu vplyvu ťažobných činností súvisiacich so surovinami; |
| --- | --- |

79.

| 80. | žiada jasnejšiu stratégiu pre európske centrá digitálnych inovácií s cieľom presadzovať rozsiahle zavádzanie nových technológií zo strany MSP, spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou a startupov; poukazuje na to, že sieť európskych centier digitálnych inovácií by mala zabezpečiť široké geografické pokrytie v celej Európe vrátane vzdialených, vidieckych a ostrovných oblastí a tiež iniciovať medziodvetvový dialóg; vyzýva Komisiu, aby vypracovala ambicióznu a komplexnú stratégiu v záujme podpory vytvárania a rastu startupov s cieľom dosiahnuť do desiatich rokov vznik novej generácie európskych digitálnych jednorožcov, najmä na opatrenia, ako sú daňové stimuly pre začínajúce podniky a novozaložené MSP a zavedenie víz pre začínajúce podniky v EÚ; |
| --- | --- |

80.

| 81. | víta novú stratégiu Komisie pre cloud a európsku iniciatívu v oblasti cloud computingu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | víta pozitívny vplyv, ktorý môže mať umelá inteligencia na európske trhy práce vrátane tvorby pracovných miest, bezpečnejších a inkluzívnejších pracovísk, boja proti diskriminácii pri postupoch prijímania zamestnancov a odmeňovaní a podpory lepšieho zosúlaďovania ponúkaných a požadovaných zručností a pracovných tokov, pokiaľ sa budú pri rozvoji digitálnej vlny zmierňovať riziká a pravidelne aktualizovať regulačné rámce; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vyzýva členské štáty, aby investovali do vysokokvalitného, citlivého a inkluzívneho vzdelávania, odbornej prípravy a systémov celoživotného vzdelávania, ako aj do politík v oblasti rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovníkov v odvetviach, ktoré môžu byť vážne postihnuté umelou inteligenciou; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti treba venovať osobitnú pozornosť začleneniu znevýhodnených skupín; |
| --- | --- |

83.

| 84. | berie na vedomie nedostatok zručností na trhoch práce v Európe; víta aktualizovaný európsky program v oblasti zručností a nový akčný plán digitálneho vzdelávania (2021 – 2027), ktoré pomôžu pracovníkom pri zvyšovaní úrovne ich digitálnych zručností a pri získavaní kvalifikácie na pracovný svet v budúcnosti a pomôže riešiť prispôsobenie a získavanie kvalifikácie a poznatkov vo vzťahu k digitálnej a zelenej transformácii; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa etické aspekty umelej inteligencie a rozvoj zručností na etické účely stali neoddeliteľnou súčasťou všetkých učebných osnov vzdelávania a odbornej prípravy pre vývojárov a ľudí pracujúcich s umelou inteligenciou; pripomína, že vývojári, programátori, subjekty s rozhodovacou právomocou a spoločnosti zaoberajúce sa umelou inteligenciou si musia byť vedomí svojej etickej zodpovednosti; zdôrazňuje, že prístup k správnym zručnostiam a vedomostiam o umelej inteligencii môže prekonať digitálnu priepasť v spoločnosti a že riešenia v oblasti umelej inteligencie by mali podporovať integráciu zraniteľných skupín, ako sú osoby so zdravotným postihnutím alebo osoby žijúce vo vzdialených alebo vidieckych oblastiach, do trhu práce; |
| --- | --- |

84.

| 85. | zdôrazňuje, že rodová rovnosť je základnou zásadou Európskej únie a mala by sa premietať do všetkých politík EÚ; žiada, aby sa uznala základná úloha žien pri dosahovaní cieľov európskej digitálnej stratégie v súlade s cieľmi rodovej rovnosti; pripomína, že účasť žien v digitálnom hospodárstve je kľúčová pre budovanie prosperujúcej digitálnej spoločnosti a posilnenie digitálneho vnútorného trhu EÚ; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vykonávanie ministerského vyhlásenia o záväzku týkajúceho sa Žien v digitálnej oblasti; domnieva sa, že umelá inteligencia môže významne prispieť k prekonaniu rodovej diskriminácie a vyriešiť problémy, ktorým čelia ženy v súvislosti s presadzovaním rodovej rovnosti, za predpokladu, že sa vytvorí vhodný právny a etický rámec, odstránia vedomé a nevedomé predsudky a budú dodržiavať zásady rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | zdôrazňuje, že poľnohospodárstvo je odvetvím, v ktorom umelá inteligencia bude zohrávať kľúčovú úlohu pri riešení otázok a výziev v oblasti výroby potravín a dodávok potravín; zdôrazňuje, že technológie internetu vecí a najmä umelá inteligencia predstavujú významnú príležitosť na modernizáciu, automatizáciu a zlepšenie efektívnosti a udržateľnosti agropotravinárskeho odvetvia a na miestny rozvoj vidieckych oblastí, zvyšovanie výroby plodín a zlepšovanie ich kvality; domnieva sa, že na zlepšenie udržateľnosti, účinnosti, presnosti a prevádzkovej produktivity je nevyhnutné, aby sa v agropotravinárskom odvetví využívali digitálne technológie a umelá inteligencia a aby sa posilňoval výskum a vývoj; zdôrazňuje potenciál internetu vecí a umelej inteligencie v presnom poľnohospodárstve, najmä pri zisťovaní poveternostných podmienok, pôdnych živín a potrieb vody, ako aj pri identifikácii napadnutia škodcami a chorôb rastlín; zdôrazňuje, že monitorovanie prostredníctvom automatizovaných a digitálnych nástrojov môže pomôcť pri minimalizácii environmentálnej a klimatickej stopy poľnohospodárstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili zdroje a investície určené pre odvetvie poľnohospodárstva na tieto účely a aby poskytli dostatočné zdroje a vyvinuli nástroje na výskum využívania umelej inteligencie v týchto oblastiach s cieľom uľahčiť lepšie využívanie dostupných zdrojov dotknutými poľnohospodármi, zvýšiť efektívnosť a výrobu a podporiť vytváranie inovačných centier a začínajúcich podnikov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

86.

| 87. | domnieva sa, že pri uplatňovaní umelej inteligencie v Únii a s ňou spojenom využívaní osobných údajov občanov EÚ by sa mali rešpektovať naše hodnoty a základné práva uznané v Charte základných práv EÚ, ako je ľudská dôstojnosť, súkromie, ochrana údajov a bezpečnosť; zdôrazňuje, že umelá inteligencia už zo svojej podstaty zahŕňa spracovanie údajov, a preto musí zachovávať právne predpisy EÚ o ochrane údajov, najmä všeobecné nariadenie o ochrane údajov (GDPR); opakuje, že je dôležité poskytnúť potrebné zdroje nezávislým verejným orgánom na ochranu údajov, aby mohli monitorovať a účinne presadzovať dodržiavanie právnych predpisov o ochrane údajov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | zdôrazňuje, že investovanie do vedy, výskumu a vývoja v oblasti digitálneho sektora a umelej inteligencie a presadzovanie lepšieho prístupu k rizikovému kapitálu, rozvoj silnej kybernetickej bezpečnosti kritickej infraštruktúry a elektronických komunikačných sietí a prístup k objektívnym vysoko kvalitným objektívnym údajom sú základným kameňom zabezpečenia digitálnej suverenity Únie; vyzýva Komisiu, aby skúmala rôzne spôsoby, akými je Únia vystavená riziku, že sa stane závislou od externých aktérov; konštatuje, že nejasná, nadmerná alebo roztrieštená regulácia brzdí vznik inovatívnych špičkových technológií, začínajúcich podnikov a MSP alebo ich povzbudí k rozvoju ich výrobkov a služieb mimo Európy; |
| --- | --- |

88.

| 89. | zdôrazňuje, že dosiahnutie európskej gigabitovej spoločnosti, ktorá je bezpečná a inkluzívna, je predpokladom úspešnej digitálnej transformácie Únie; zdôrazňuje úlohu pripojiteľnosti, najmä pomocou technológie 5G a infraštruktúry optického vlákna, pri transformácii režimov práce a vzdelávania, obchodných modelov a celých odvetví, ako je výroba, doprava a zdravotná starostlivosť, a to najmä v spojení s ďalšími technológiami, ako je virtualizácia, cloud computing, edge computing, umelá inteligencia, network slicing a automatizácia, a tiež zdôrazňuje, že má potenciál zabezpečiť väčšiu produktivitu a viac inovácií a používateľských skúseností; |
| --- | --- |

89.

| 90. | vyzýva Komisiu, aby európske spoločnosti motivovala k tomu, aby začali vyvíjať a budovať technologické kapacity pre ďalšiu generáciu mobilných sietí; vyzýva Komisiu, aby analyzovala vplyv nerovnakého prístupu k digitálnym technológiám a rozdiely v pripojiteľnosti v členských štátoch; |
| --- | --- |

90.

| 91. | konštatuje, že investície do vysokovýkonnej výpočtovej techniky (HPC) majú zásadný význam pre využitie plného potenciálu umelej inteligencie a iných vznikajúcich technológií; vyzýva na preklenutie nedostatku investícií do pripojiteľnosti prostredníctvom nástroja Next Generation EU, ako aj vnútroštátnych a súkromných finančných prostriedkov s cieľom kompenzovať zníženie investícií EÚ do budúcich technológií v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 (VFR); |
| --- | --- |

91.

| 92. | požaduje celospoločenský prístup ku kybernetickej bezpečnosti; zdôrazňuje, že nové prístupy ku kybernetickej bezpečnosti by mali byť navrhnuté na základe odolnosti voči napätiu a útokom a prispôsobivosti na ne; požaduje holistický prístup ku kybernetickej bezpečnosti, v rámci ktorého sa zohľadňuje celý systém, od návrhu systému a použiteľnosti po vzdelávanie a odbornú prípravu občanov; zdôrazňuje, že digitálna transformácia spolu s rýchlou digitalizáciou služieb a rozsiahlym zavádzaním pripojených zariadení, nevyhnutne spôsobuje, že naša spoločnosť a hospodárstvo sú väčšmi vystavené kybernetickým útokom; zdôrazňuje, že pokrok v oblasti kvantovej výpočtovej techniky naruší existujúce šifrovacie techniky; vyzýva Komisiu, aby podporila výskum, ktorý by Európe umožnil prekonať túto výzvu, a zdôrazňuje potrebu silného a bezpečného šifrovania bez medzifáz; vyzýva Komisiu, aby preskúmala používanie protokolov a aplikácií v oblasti kybernetickej bezpečnosti založených na technológii blockchainu na zlepšenie odolnosti, dôveryhodnosti a spoľahlivosti infraštruktúr umelej inteligencie; zdôrazňuje potrebu zahrnúť aspekty kybernetickej bezpečnosti do všetkých sektorových politík; zdôrazňuje, že účinná ochrana si vyžaduje, aby inštitúcie EÚ a vnútroštátne inštitúcie spolupracovali s podporou agentúry ENISA s cieľom zaistiť bezpečnosť, integritu, odolnosť a udržateľnosť kritických infraštruktúr a elektronických komunikačných sietí; víta návrh Komisie na revíziu smernice NIS a jej zámer rozšíriť jej rozsah pôsobnosti a zmenšiť rozdiely v uplatňovaní zo strany členských štátov, a vyzýva na opatrný prístup k potenciálnej závislosti od vysokorizikových dodávateľov, najmä pokiaľ ide o zavádzanie sietí 5G; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64962

(2)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2228

(3)  Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1.

(4)  Ú. v. ES L 11, 15.1.2002, s. 4.

(5)  Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37.

(6)  Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22.

(7)  Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.

(8)  Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 64.

(9)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ C 11, 12.1.2018, s. 55.

(11)  Ú. v. EÚ L 60 I, 2.3.2018, s. 1.

(12)  Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 1.

(13)  Ú. v. EÚ L 328, 18.12.2019, s. 7.

(14)  Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 70.

(15)  Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92.

(16)  Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 57.

(17)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0032.

(18)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0272.

(19)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0277.

(20)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0275.

(21)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0276.

(22)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0007.

(23)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora (Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 1), odôvodnenie 34.

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1808 zo 14. novembra 2018, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 69).

---

Piatok 21. mája 2021

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/218 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/218

---

P9_TA(2021)0262

Primeraná ochrana osobných údajov zo strany Spojeného kráľovstva

Uznesenie Európskeho parlamentu z 21. mája 2021 o primeranej ochrane osobných údajov zo strany Spojeného kráľovstva (2021/2594(RSP))

(2022/C 15/23)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej články 7, 8, 16, 47 a 52, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej články 7, 8, 16, 47 a 52,

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 16. júla 2020 vo veci C-311/18, Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited a Maximillianovi Schremsovi (ďalej len „rozsudok vo veci Schrems II“) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 16. júla 2020 vo veci C-311/18, Data Protection Commissioner proti Facebook Ireland Limited a Maximillianovi Schremsovi (ďalej len „rozsudok vo veci Schrems II“) (1),

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 6. októbra 2015 vo veci C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (ďalej len „rozsudok vo veci Schrems I“) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 6. októbra 2015 vo veci C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (ďalej len „rozsudok vo veci Schrems I“) (2),

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 6. októbra 2020 vo veci C-623/17, Privacy International proti Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 6. októbra 2020 vo veci C-623/17, Privacy International proti Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2014 o programe sledovania Národnej bezpečnostnej agentúry Spojených štátov amerických, orgánoch sledovania v jednotlivých členských štátoch a ich vplyve na základné práva občanov EÚ a na transatlantickú spoluprácu v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2014 o programe sledovania Národnej bezpečnostnej agentúry Spojených štátov amerických, orgánoch sledovania v jednotlivých členských štátoch a ich vplyve na základné práva občanov EÚ a na transatlantickú spoluprácu v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí (4),

| — | so zreteľom na uznesenie z 5. júla 2018 o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie z 5. júla 2018 o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o využívaní údajov používateľov Facebooku spoločnosťou Cambridge Analytica a dosahu na ochranu údajov (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o využívaní údajov používateľov Facebooku spoločnosťou Cambridge Analytica a dosahu na ochranu údajov (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o rozsudku Súdneho dvora Európskej únie zo 16. júla 2020 – Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) – vec C-311/1 (7); |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o rozsudku Súdneho dvora Európskej únie zo 16. júla 2020 – Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Schrems II) – vec C-311/1 (7);

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2020 o preskúmaní obchodnej politiky EÚ (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2020 o preskúmaní obchodnej politiky EÚ (8),

| — | so zreteľom na Dohodu o obchode a spolupráci z 31. decembra 2020 medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o obchode a spolupráci z 31. decembra 2020 medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2021 o výsledku rokovaní medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2021 o výsledku rokovaní medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (11) (všeobecné nariadenie o ochrane údajov), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (11) (všeobecné nariadenie o ochrane údajov),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov (12) (smernica o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov (12) (smernica o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (13),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 10. januára 2017 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o rešpektovaní súkromného života a ochrane osobných údajov v elektronických komunikáciách (COM(2017)0010) a na pozíciu Európskeho parlamentu k nemu, prijatú 20. októbra 2017 (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 10. januára 2017 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o rešpektovaní súkromného života a ochrane osobných údajov v elektronických komunikáciách (COM(2017)0010) a na pozíciu Európskeho parlamentu k nemu, prijatú 20. októbra 2017 (14),

| — | so zreteľom na odporúčania Európskeho výboru pre ochranu údajov (EDPB) vrátane jeho vyhlásenia z 9. marca 2021 o nariadení o súkromí a elektronických komunikáciách a odporúčaní č. 01/2020 z 10. novembra 2020 o opatreniach, ktoré dopĺňajú nástroje na prenos s cieľom zabezpečiť súlad s úrovňou ochrany osobných údajov v EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania Európskeho výboru pre ochranu údajov (EDPB) vrátane jeho vyhlásenia z 9. marca 2021 o nariadení o súkromí a elektronických komunikáciách a odporúčaní č. 01/2020 z 10. novembra 2020 o opatreniach, ktoré dopĺňajú nástroje na prenos s cieľom zabezpečiť súlad s úrovňou ochrany osobných údajov v EÚ,

| — | so zreteľom na referenčné kritérium primeranosti, ktoré 6. februára 2018 prijala pracovná skupina pre ochranu údajov zriadená podľa článku 29 a ktoré schválil EDPB, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na referenčné kritérium primeranosti, ktoré 6. februára 2018 prijala pracovná skupina pre ochranu údajov zriadená podľa článku 29 a ktoré schválil EDPB,

| — | so zreteľom na odporúčania EDPB č. 01/2021 z 2. februára 2021 týkajúce sa referenčného kritéria primeranosti podľa smernice o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania EDPB č. 01/2021 z 2. februára 2021 týkajúce sa referenčného kritéria primeranosti podľa smernice o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov,

| — | so zreteľom na návrhy rozhodnutí o primeranosti, ktoré Komisia uverejnila 19. februára 2021 a z ktorých jeden bol prijatý podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov (15) a druhý podľa smernice o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrhy rozhodnutí o primeranosti, ktoré Komisia uverejnila 19. februára 2021 a z ktorých jeden bol prijatý podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov (15) a druhý podľa smernice o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov (16),

| — | so zreteľom na stanoviská EDPB č. 14/2021 a 15/2021 z 13. apríla 2021 k návrhu vykonávacieho rozhodnutia Európskej komisie podľa smernice (EÚ) 2016/680 o primeranej ochrane osobných údajov v Spojenom kráľovstve, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská EDPB č. 14/2021 a 15/2021 z 13. apríla 2021 k návrhu vykonávacieho rozhodnutia Európskej komisie podľa smernice (EÚ) 2016/680 o primeranej ochrane osobných údajov v Spojenom kráľovstve,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach (EDĽP) a Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, ako aj na jeho pozmeňujúci protokol („dohovor 108+“), ktorého je Spojené kráľovstvo zmluvnou stranou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach (EDĽP) a Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, ako aj na jeho pozmeňujúci protokol („dohovor 108+“), ktorého je Spojené kráľovstvo zmluvnou stranou,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

| A. | keďže schopnosť prenášať osobné údaje cez hranice môže byť kľúčovou hnacou silou inovácií, produktivity a hospodárskej konkurencieschopnosti a má kľúčový význam z hľadiska účinnej spolupráce v boji proti cezhraničnej organizovanej a závažnej trestnej činnosti, ako aj v boji proti terorizmu, ktorý čoraz viac závisí od výmeny osobných údajov; |
| --- | --- |

A.

keďže schopnosť prenášať osobné údaje cez hranice môže byť kľúčovou hnacou silou inovácií, produktivity a hospodárskej konkurencieschopnosti a má kľúčový význam z hľadiska účinnej spolupráce v boji proti cezhraničnej organizovanej a závažnej trestnej činnosti, ako aj v boji proti terorizmu, ktorý čoraz viac závisí od výmeny osobných údajov;

| B. | keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku vo veci Schrems I poukázal na to, že nediferencovaný prístup spravodajských orgánov k obsahu elektronických komunikácií porušuje podstatu práva na dôvernosť komunikácií, ako sa stanovuje v článku 7 charty, a že Spojené štáty neposkytujú dostatočné právne prostriedky nápravy pre osoby, ktoré nie sú občanmi USA, proti hromadnému sledovaniu, čo je v rozpore s článkom 47 charty; |
| --- | --- |

B.

keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku vo veci Schrems I poukázal na to, že nediferencovaný prístup spravodajských orgánov k obsahu elektronických komunikácií porušuje podstatu práva na dôvernosť komunikácií, ako sa stanovuje v článku 7 charty, a že Spojené štáty neposkytujú dostatočné právne prostriedky nápravy pre osoby, ktoré nie sú občanmi USA, proti hromadnému sledovaniu, čo je v rozpore s článkom 47 charty;

| C. | keďže Spojené kráľovstvo je oddávna dôležitým obchodným partnerom mnohých členských štátov EÚ, ako aj blízkym spojencom v oblasti bezpečnosti; keďže EÚ a Spojené kráľovstvo by mali pokračovať v tejto úzkej spolupráci napriek vystúpeniu Spojeného kráľovstva z EÚ, pretože to bude prospešné pre obe strany; |
| --- | --- |

C.

keďže Spojené kráľovstvo je oddávna dôležitým obchodným partnerom mnohých členských štátov EÚ, ako aj blízkym spojencom v oblasti bezpečnosti; keďže EÚ a Spojené kráľovstvo by mali pokračovať v tejto úzkej spolupráci napriek vystúpeniu Spojeného kráľovstva z EÚ, pretože to bude prospešné pre obe strany;

| D. | keďže európske podniky potrebujú právnu zrozumiteľnosť a istotu, pretože schopnosť prenášať osobné údaje cez hranice sa stáva čoraz dôležitejšou pre všetky typy spoločností, ktoré dodávajú tovar a poskytujú služby na medzinárodnej úrovni; keďže rozhodnutie o primeranosti týkajúce sa Spojeného kráľovstva podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov je mimoriadne dôležité, pretože mnohé európske podniky uskutočňujú obchod cez Lamanšský prieliv, najmä vzhľadom na skutočnosť, že k brexitu došlo len nedávno a toky údajov v rámci Únie nepodliehajú obmedzeniam; keďže neprijatie spoľahlivého rámca primeranosti by mohlo viesť k narušeniu komerčných cezhraničných prenosov osobných údajov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, ako aj k vysokým nákladom na dodržiavanie predpisov; |
| --- | --- |

D.

keďže európske podniky potrebujú právnu zrozumiteľnosť a istotu, pretože schopnosť prenášať osobné údaje cez hranice sa stáva čoraz dôležitejšou pre všetky typy spoločností, ktoré dodávajú tovar a poskytujú služby na medzinárodnej úrovni; keďže rozhodnutie o primeranosti týkajúce sa Spojeného kráľovstva podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov je mimoriadne dôležité, pretože mnohé európske podniky uskutočňujú obchod cez Lamanšský prieliv, najmä vzhľadom na skutočnosť, že k brexitu došlo len nedávno a toky údajov v rámci Únie nepodliehajú obmedzeniam; keďže neprijatie spoľahlivého rámca primeranosti by mohlo viesť k narušeniu komerčných cezhraničných prenosov osobných údajov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, ako aj k vysokým nákladom na dodržiavanie predpisov;

| E. | keďže dohoda o obchode a spolupráci obsahuje niekoľko záruk a podmienok týkajúcich sa výmeny relevantných osobných údajov v kontexte presadzovania práva; keďže rokovania o toku osobných údajov sa viedli súbežne s rokovaniami o dohode o obchode a spolupráci, ale do konca prechodného obdobia 31. decembra 2020 sa ich nepodarilo ukončiť; keďže do dohody o obchode a spolupráci bola ako dočasné riešenie zahrnutá premosťovacia doložka podmienená tým, že Spojené kráľovstvo sa zaviaže nezmeniť svoj súčasný režim ochrany údajov, s cieľom zabezpečiť neprerušený tok osobných údajov medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ až do prijatia rozhodnutia o primeranosti; keďže počiatočné štvormesačné obdobie bolo predĺžené a uplynie koncom júna 2021; |
| --- | --- |

E.

keďže dohoda o obchode a spolupráci obsahuje niekoľko záruk a podmienok týkajúcich sa výmeny relevantných osobných údajov v kontexte presadzovania práva; keďže rokovania o toku osobných údajov sa viedli súbežne s rokovaniami o dohode o obchode a spolupráci, ale do konca prechodného obdobia 31. decembra 2020 sa ich nepodarilo ukončiť; keďže do dohody o obchode a spolupráci bola ako dočasné riešenie zahrnutá premosťovacia doložka podmienená tým, že Spojené kráľovstvo sa zaviaže nezmeniť svoj súčasný režim ochrany údajov, s cieľom zabezpečiť neprerušený tok osobných údajov medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ až do prijatia rozhodnutia o primeranosti; keďže počiatočné štvormesačné obdobie bolo predĺžené a uplynie koncom júna 2021;

| F. | keďže posúdenie, ktoré vykonala Komisia pred predložením svojho návrhu vykonávacieho rozhodnutia, nebolo úplné ani v súlade s požiadavkami Súdneho dvora Európskej únie na posudzovanie primeranosti, čo výbor EDPB zdôraznil vo svojich stanoviskách k primeranosti, v ktorých Komisii radí, aby ďalej posudzovala konkrétne aspekty práva a praxe Spojeného kráľovstva týkajúce sa hromadného zberu informácií, ich zverejňovania v zahraničí a medzinárodných dohôd v oblasti výmeny spravodajských informácií, ďalšieho využívania informácií zhromaždených na účely presadzovania práva a nezávislosti súdnych komisárov; |
| --- | --- |

F.

keďže posúdenie, ktoré vykonala Komisia pred predložením svojho návrhu vykonávacieho rozhodnutia, nebolo úplné ani v súlade s požiadavkami Súdneho dvora Európskej únie na posudzovanie primeranosti, čo výbor EDPB zdôraznil vo svojich stanoviskách k primeranosti, v ktorých Komisii radí, aby ďalej posudzovala konkrétne aspekty práva a praxe Spojeného kráľovstva týkajúce sa hromadného zberu informácií, ich zverejňovania v zahraničí a medzinárodných dohôd v oblasti výmeny spravodajských informácií, ďalšieho využívania informácií zhromaždených na účely presadzovania práva a nezávislosti súdnych komisárov;

| G. | keďže niektoré aspekty práva a/alebo praxe Spojeného kráľovstva Komisia nezohľadnila, čo viedlo k vypracovaniu návrhov vykonávacích rozhodnutí, ktoré nie sú v súlade s právom EÚ; keďže v článku 45 všeobecného nariadenia o ochrane údajov sa uvádza, že „pri posudzovaní primeranosti úrovne ochrany zohľadňuje Komisia najmä ... príslušné právne predpisy, a to všeobecné aj odvetvové, vrátane predpisov týkajúcich sa verejnej bezpečnosti, obrany, národnej bezpečnosti a trestného práva a prístupu orgánov verejnej moci k osobným údajom, ako aj vykonávanie takýchto právnych predpisov, pravidiel ochrany údajov, profesijných pravidiel a bezpečnostných opatrení vrátane pravidiel pre následný prenos osobných údajov do ďalšej tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii, ktoré sa v danej tretej krajine alebo medzinárodnej organizácii dodržiavajú, judikatúra“, a že „medzinárodné záväzky, ktoré dotknutá tretia krajina alebo medzinárodná organizácia prevzala, alebo iné záväzky vyplývajúce z právne záväzných dohovorov alebo nástrojov, ako aj z jej účasti na viacstranných alebo regionálnych systémoch, najmä vo vzťahu k ochrane osobných údajov“, čo zahŕňa aj medzinárodné dohody v iných oblastiach, ktorých súčasťou je prístup k údajom alebo výmena informácií, a preto je nevyhnutné vykonať posúdenie takýchto medzinárodných dohôd; |
| --- | --- |

G.

keďže niektoré aspekty práva a/alebo praxe Spojeného kráľovstva Komisia nezohľadnila, čo viedlo k vypracovaniu návrhov vykonávacích rozhodnutí, ktoré nie sú v súlade s právom EÚ; keďže v článku 45 všeobecného nariadenia o ochrane údajov sa uvádza, že „pri posudzovaní primeranosti úrovne ochrany zohľadňuje Komisia najmä ... príslušné právne predpisy, a to všeobecné aj odvetvové, vrátane predpisov týkajúcich sa verejnej bezpečnosti, obrany, národnej bezpečnosti a trestného práva a prístupu orgánov verejnej moci k osobným údajom, ako aj vykonávanie takýchto právnych predpisov, pravidiel ochrany údajov, profesijných pravidiel a bezpečnostných opatrení vrátane pravidiel pre následný prenos osobných údajov do ďalšej tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácii, ktoré sa v danej tretej krajine alebo medzinárodnej organizácii dodržiavajú, judikatúra“, a že „medzinárodné záväzky, ktoré dotknutá tretia krajina alebo medzinárodná organizácia prevzala, alebo iné záväzky vyplývajúce z právne záväzných dohovorov alebo nástrojov, ako aj z jej účasti na viacstranných alebo regionálnych systémoch, najmä vo vzťahu k ochrane osobných údajov“, čo zahŕňa aj medzinárodné dohody v iných oblastiach, ktorých súčasťou je prístup k údajom alebo výmena informácií, a preto je nevyhnutné vykonať posúdenie takýchto medzinárodných dohôd;

| H. | keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku vo veci Schrems I jasne uviedol, že „pri skúmaní úrovne ochrany ponúkanej treťou krajinou musí Komisia posúdiť obsah pravidiel uplatniteľných v tejto krajine, ktoré vyplývajú z vnútroštátneho práva alebo medzinárodných dohôd, ktoré podpísala, ako aj prax smerujúcu k zabezpečeniu dodržiavania týchto pravidiel, pričom táto inštitúcia musí v súlade s článkom 25 ods. 2 smernice 95/46/ES zohľadniť všetky okolnosti týkajúce sa prenosu osobných údajov do tretej krajiny“ (odsek 75); |
| --- | --- |

H.

keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku vo veci Schrems I jasne uviedol, že „pri skúmaní úrovne ochrany ponúkanej treťou krajinou musí Komisia posúdiť obsah pravidiel uplatniteľných v tejto krajine, ktoré vyplývajú z vnútroštátneho práva alebo medzinárodných dohôd, ktoré podpísala, ako aj prax smerujúcu k zabezpečeniu dodržiavania týchto pravidiel, pričom táto inštitúcia musí v súlade s článkom 25 ods. 2 smernice 95/46/ES zohľadniť všetky okolnosti týkajúce sa prenosu osobných údajov do tretej krajiny“ (odsek 75);

| I. | keďže činnosti spravodajských služieb a výmena informácií s tretími krajinami sú podľa zmlúv vylúčené z rozsahu pôsobnosti práva EÚ, pokiaľ ide o členské štáty, keďže sú zahrnuté do rozsahu nevyhnutného posúdenia primeranosti úrovne ochrany osobných údajov poskytovanej tretími krajinami, ako to potvrdil Súdny dvor Európskej únie v rozsudkoch Schrems I a Schrems II; |
| --- | --- |

I.

keďže činnosti spravodajských služieb a výmena informácií s tretími krajinami sú podľa zmlúv vylúčené z rozsahu pôsobnosti práva EÚ, pokiaľ ide o členské štáty, keďže sú zahrnuté do rozsahu nevyhnutného posúdenia primeranosti úrovne ochrany osobných údajov poskytovanej tretími krajinami, ako to potvrdil Súdny dvor Európskej únie v rozsudkoch Schrems I a Schrems II;

| J. | keďže normy ochrany údajov sa opierajú nielen o platné právne predpisy, ale aj o ich uplatňovanie v praxi, a keďže Komisia pri príprave svojho rozhodnutia posúdila len tieto právne predpisy a nie ich skutočné uplatňovanie v praxi; |
| --- | --- |

J.

keďže normy ochrany údajov sa opierajú nielen o platné právne predpisy, ale aj o ich uplatňovanie v praxi, a keďže Komisia pri príprave svojho rozhodnutia posúdila len tieto právne predpisy a nie ich skutočné uplatňovanie v praxi;

| K. | keďže Komisia v súčasnosti uznáva 12 tretích krajín ako krajiny poskytujúce primeranú ochranu podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov, a nedávno v tejto súvislosti uzavrela rozhovory s Kórejskou republikou; keďže Spojené kráľovstvo je prvou krajinou, ktorej Komisia navrhuje vydať rozhodnutie o primeranosti podľa smernice o presadzovaní práva; |
| --- | --- |

K.

keďže Komisia v súčasnosti uznáva 12 tretích krajín ako krajiny poskytujúce primeranú ochranu podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov, a nedávno v tejto súvislosti uzavrela rozhovory s Kórejskou republikou; keďže Spojené kráľovstvo je prvou krajinou, ktorej Komisia navrhuje vydať rozhodnutie o primeranosti podľa smernice o presadzovaní práva;

| L. | keďže prípad Spojeného kráľovstva sa odlišuje od všetkých predchádzajúcich posúdení primeranosti, pretože sa týka bývalého členského štátu EÚ, ktorý začlenil ustanovenia všeobecného nariadenia o ochrane údajov do svojho vnútroštátneho práva a okrem toho stanovil, že všetky „vnútroštátne právne predpisy odvodené od práva EÚ“ vrátane právnych predpisov, ktorými sa transponuje smernica o presadzovaní práva, sa budú naďalej uplatňovať aj po skončení prechodného obdobia; |
| --- | --- |

L.

keďže prípad Spojeného kráľovstva sa odlišuje od všetkých predchádzajúcich posúdení primeranosti, pretože sa týka bývalého členského štátu EÚ, ktorý začlenil ustanovenia všeobecného nariadenia o ochrane údajov do svojho vnútroštátneho práva a okrem toho stanovil, že všetky „vnútroštátne právne predpisy odvodené od práva EÚ“ vrátane právnych predpisov, ktorými sa transponuje smernica o presadzovaní práva, sa budú naďalej uplatňovať aj po skončení prechodného obdobia;

I.   VŠEOBECNÉ NARIADENIE O OCHRANE ÚDAJOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | konštatuje, že Spojené kráľovstvo je signatárom EDĽP a Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov; očakáva, že Spojené kráľovstvo zabezpečí rovnaký minimálny rámec ochrany údajov napriek tomu, že vystúpilo z Európskej únie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta záväzok Spojeného kráľovstva rešpektovať demokraciu a zásadu právneho štátu a chrániť a na vnútroštátnej úrovni uplatňovať základné práva, ako sú práva stanovené v EDĽP, vrátane vysokej úrovne ochrany údajov; pripomína, že je to nevyhnutný predpoklad na spoluprácu EÚ so Spojeným kráľovstvom; pripomína, že napriek tomu, že článok 8 EDĽP o práve na súkromie je súčasťou vnútroštátneho práva Spojeného kráľovstva prostredníctvom zákona o ľudských právach z roku 1998 a súčasťou common law prostredníctvom nového deliktu zneužitia súkromných informácií, vláda hlasovala proti začleneniu základného práva na ochranu údajov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že EÚ sa pri vypracúvaní spoľahlivých pravidiel ochrany údajov podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov rozhodla pre prístup zameraný na ľudské práva, a preto vyjadruje hlboké znepokojenie nad verejnými vyhláseniami predsedu vlády Spojeného kráľovstva, v ktorých uviedol, že Spojené kráľovstvo sa bude snažiť odchýliť od pravidiel ochrany údajov EÚ a zaviesť vlastné „zvrchované“ kontroly v tejto oblasti; domnieva sa, že národná dátová stratégia Spojeného kráľovstva z roku 2020 predstavuje prechod od ochrany osobných údajov k širšiemu používaniu a výmene údajov, ktoré nie sú zlučiteľné so zásadami spravodlivosti, minimalizácie údajov a obmedzenia účelu podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov; konštatuje, že výbor EDPB vo svojich stanoviskách k primeranosti zdôraznil, že by to mohlo viesť k možným rizikám vo vzťahu k ochrane osobných údajov prenášaných z EÚ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje na to, že právoplatné rozhodnutia o primeranosti vo veľkej miere prispievajú k ochrane základných práv jednotlivcov a právnej istote pre spoločnosti; zdôrazňuje však, že rozhodnutia o primeranosti založené na neúplnom posúdení a bez riadneho presadzovania zo strany Komisie môžu mať pri napadnutí na súde opačný účinok; |
| --- | --- |

4.

| 5. | keďže posúdenie, ktoré vykonala Komisia pred predložením svojho návrhu vykonávacieho rozhodnutia, nebolo úplné ani v súlade s požiadavkami Súdneho dvora Európskej únie na posudzovanie primeranosti, čo výbor EDPB zdôraznil vo svojich stanoviskách k primeranosti, v ktorých Komisii radí, aby ďalej posudzovala konkrétne aspekty práva a praxe Spojeného kráľovstva týkajúce sa hromadného zberu informácií, ich zverejňovania v zahraničí a medzinárodných dohôd v oblasti výmeny spravodajských informácií, ďalšieho využívania informácií zhromaždených na účely presadzovania práva a nezávislosti súdnych komisárov; |
| --- | --- |

5.

Presadzovanie všeobecného nariadenia o ochrane údajov

| 6. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom a často aj absenciou presadzovania všeobecného nariadenia o ochrane údajov zo strany Spojeného kráľovstva v čase, keď bolo stále členom EÚ; poukazuje najmä na nedostatok riadneho presadzovania zo strany Úradu komisára pre informácie Spojeného kráľovstva v minulosti; poukazuje na príklad komisára pre informácie (ICO), ktorý po zorganizovaní dvoch podujatí zainteresovaných strán uzavrel sťažnosť týkajúcu sa reklamných technológií a vypracoval správu (Update Report on Adtech), v ktorej uviedol, že „odvetvie reklamných technológií sa zdá byť v chápaní požiadaviek na ochranu údajov nevyspelé“, ale nevyužil žiadne zo svojich právomocí v oblasti presadzovania práva (17); vyjadruje znepokojenie nad tým, že nepresadzovanie práva je štrukturálnym problémom, ako je stanovené v politike regulačných opatrení ICO, v ktorej sa výslovne uvádza, že „vo väčšine prípadov využijeme naše právomoci pri najzávažnejších prípadoch, ktoré predstavujú najvážnejšie porušenia povinností v oblasti práv na informácie. Zvyčajne ide o svojvoľné, úmyselné alebo nedbanlivé činy alebo opakované porušenia povinností týkajúcich sa práv na informácie, ktoré spôsobujú jednotlivcom ujmu alebo škodu“; zdôrazňuje, že v praxi to znamená, že v prípade veľkého počtu porušení právnych predpisov o ochrane údajov v Spojenom kráľovstve preto nebola zabezpečená náprava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | berie na vedomie národnú dátovú stratégiu Spojeného kráľovstva, aktualizovanú 9. decembra 2020, ktorá naznačuje prechod od ochrany osobných údajov k zvýšenému a širšiemu používaniu a výmene údajov; poukazuje na to, že postoj uvedený v stratégii, že „neposkytovanie údajov môže mať negatívny vplyv na spoločnosť“, nie je zlučiteľný so zásadami minimalizácie údajov a obmedzenia účelu podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov a primárneho práva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | berie na vedomie, že výbor pre ústavné veci v roku 2004 (18) a výbor pre verejné veci parlamentu Spojeného kráľovstva v roku 2014 (19) odporučili zabezpečiť nezávislosť ICO tým, že sa stane úradníkom parlamentu, ktorý by podliehal parlamentu a nebude ho už vymenúvať minister pre digitálne médiá a šport; vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa toto odporúčanie nevykonalo; |
| --- | --- |

8.

Spracovanie údajov na účely imigračnej kontroly

| 9. | berie na vedomie, že právne predpisy Spojeného kráľovstva o ochrane údajov obsahujú výnimku z určitých aspektov základných práv a zásad ochrany údajov, ako je právo prístupu a právo dotknutej osoby vedieť, komu boli jej údaje poskytnuté, ak by takáto ochrana „poškodzovala účinnú imigračnú kontrolu“; zdôrazňuje, že monitorovanie a dodržiavanie využívania výnimky sa musí vykonávať v súlade s normami stanovenými v referenčnom rámci primeranosti, ktorý vyžaduje zohľadnenie postupov a zásad, pričom poukazuje na to, že „je potrebné zohľadniť nielen obsah pravidiel vzťahujúcich sa na osobné údaje prenášané do tretej krajiny..., ale aj systém zavedený v záujme zabezpečenia účinnosti týchto pravidiel“; uznáva, že túto výnimku, ktorú môžu využiť všetci prevádzkovatelia v Spojenom kráľovstve, schválil úrad ICO a súd a možno ju uplatniť len na individuálnom základe a iba nevyhnutným a primeraným spôsobom; pripomína nedávno odhalené informácie, podľa ktorých bolo v súvislosti so údajmi spracúvanými ministerstvom vnútra týkajúcimi sa 146,75 milióna dotknutých osôb v čase od 1. apríla 2018 do 31. marca 2019 podaných 17 780 žiadostí o prístup a že imigračná výnimka bola v roku 2020 využitá vo viac ako 70 % žiadostí dotknutých osôb adresovaných ministerstvu vnútra (20); zdôrazňuje, že dokonca aj v prípadoch, keď ministerstvo vnútra využilo výnimku, nebol prístup k informáciám úplne zamietnutý, ale bol iba obmedzený na upravené dokumenty |
| --- | --- |

9.

| 10. | konštatuje, že táto výnimka sa teraz vzťahuje na občanov EÚ s pobytom v Spojenom kráľovstve alebo vo vzťahu k občanom, ktorí takýto pobyt plánujú; vyjadruje veľké znepokojenie nad tým, že táto výnimka odstraňuje kľúčové možnosti zodpovednosti a prostriedkov nápravy, a zdôrazňuje, že nepredstavuje primeranú úroveň ochrany; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opakuje svoje vážne znepokojenie nad výnimkou z práv dotknutých osôb v rámci imigračnej politiky Spojeného kráľovstva; opakuje svoje stanovisko, že pred vydaním právoplatného rozhodnutia o primeranosti je potrebné zmeniť výnimku týkajúcu sa spracúvania osobných údajov na imigračné účely v rámci zákona Spojeného kráľovstva o ochrane údajov, ako to opakovane vyjadril aj vo svojom uznesení z 12. februára 2020 o návrhu mandátu na rokovania o novom partnerstve so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska (21) a v stanovisku Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci z 5. februára 2021 (22); vyzýva Komisiu, aby sa snažila o zrušenie imigračnej výnimky alebo aby zabezpečila jej reformu tak, aby výnimka a jej používanie poskytovali dotknutým osobám dostatočné záruky a neporušovali normy, ktorých splnenie sa od tretej krajiny očakáva; |
| --- | --- |

11.

Hromadné sledovanie

| 12. | pripomína odhalenie hromadného sledovania vykonávaného Spojenými štátmi a Spojeným kráľovstvom, ktoré zverejnil oznamovateľ Edward Snowden; pripomína, že program Tempora Spojeného kráľovstva, ktorý spravuje komunikačné ústredie vlády Spojeného kráľovstva (GCHQ), zachytáva komunikáciu v reálnom čase prostredníctvom hlavných internetových optických káblov a zaznamenáva údaje tak, aby sa neskôr dali spracovať a vyhľadať; pripomína, že toto hromadné sledovanie komunikačného obsahu a metaúdajov sa uskutočňuje bez ohľadu na to, či existujú nejaké konkrétne podozrenia alebo cieľové údaje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že v rozsudkoch Schrems I a Schrems II Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že hromadný prístup k obsahu súkromnej komunikácie sa dotýka podstaty práva na súkromie a že v takýchto prípadoch sa test nevyhnutnosti a proporcionality už nevyžaduje; zdôrazňuje, že tieto zásady sa vzťahujú na prenos údajov do iných tretích krajín ako USA vrátane Spojeného kráľovstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripomína svoje zistenie uvedené v uznesení z 12. marca 2014, že programy hromadného sledovania všetkých ľudí bez rozdielu, ktoré nie sú založené na podozreniach a ktoré vykonáva spravodajská agentúra Spojeného kráľovstva GCHQ, sú nezlučiteľné so zásadami nevyhnutnosti a proporcionality v demokratickej spoločnosti a nie sú podľa právnych predpisov EÚ o ochrane údajov primerané; uznáva, že Spojené kráľovstvo odvtedy výrazne zreformovalo svoje právne predpisy týkajúce sa sledovania a zaviedlo záruky, ktoré presahujú podmienky vymedzené Súdnym dvorom Európskej únie (SDEÚ) v rozsudku vo veci Schrems II (23), a záruky stanovené v právnych predpisoch väčšiny členských štátov o sledovaní; víta najmä zabezpečenie úplného prístupu k účinným prostriedkom súdnej nápravy; pripomína, že osobitný spravodajca OSN pre právo na súkromie privítal silné záruky zavedené zákonom o vyšetrovacích právomociach (IPA) z roku 2016, pokiaľ ide o nevyhnutnosť, proporcionalitu a nezávislé schválenie súdnym orgánom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína, že Európsky súd pre ľudské práva v septembri 2018 potvrdil, že programy masového zachytávania a uchovávania údajov Spojeného kráľovstva vrátane programu Tempora sú „nezákonné a nezlučiteľné s predpokladmi demokratickej spoločnosti“ (24); |
| --- | --- |

15.

| 16. | považuje za neprijateľné, že v návrhoch rozhodnutí o primeranosti sa nezohľadňuje nedostatočné obmedzenie využívania právomocí Spojeného kráľovstva, pokiaľ ide o hromadné údaje, ani skutočné využívanie operácií Spojeného kráľovstva a Spojených štátov zameraných na sledovanie, ako na ne poukázal Edward Snowden, vrátane skutočností, že;






  a) | ICO alebo súdy nevykonávajú účinný zásadný dohľad nad využívaním výnimky týkajúcej sa národnej bezpečnosti v právnych predpisoch Spojeného kráľovstva o ochrane údajov; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

ICO alebo súdy nevykonávajú účinný zásadný dohľad nad využívaním výnimky týkajúcej sa národnej bezpečnosti v právnych predpisoch Spojeného kráľovstva o ochrane údajov;

| b) | obmedzenie využívania „právomocí v oblasti hromadných údajov“ zo strany Spojeného kráľovstva nie je stanovené v samotnom práve, ako to vyžaduje Súdny dvor Európskej únie (ale toto obmedzenie je skôr ponechané na výkonnú moc pod podmienkou „rešpektujúceho“ súdneho preskúmania); |
| --- | --- |

b)

obmedzenie využívania „právomocí v oblasti hromadných údajov“ zo strany Spojeného kráľovstva nie je stanovené v samotnom práve, ako to vyžaduje Súdny dvor Európskej únie (ale toto obmedzenie je skôr ponechané na výkonnú moc pod podmienkou „rešpektujúceho“ súdneho preskúmania);

| c) | opis „sekundárnych údajov“ (metaúdajov) v návrhoch rozhodnutí je veľmi zavádzajúci a nezahŕňa skutočnosť, že takéto údaje môžu odhaľovať veľa informácií a narúšať súkromie a že sú predmetom sofistikovaných automatizovaných analýz (ako to konštatoval Súdny dvor Európskej únie v rozsudku Digital Rights Ireland) (25), pričom podľa práva Spojeného kráľovstva nie sú metaúdaje zmysluplne chránené pred nenáležitým prístupom, hromadným zhromažďovaním a analýzami založenými na umelej inteligencii zo strany spravodajských agentúr Spojeného kráľovstva; |
| --- | --- |

c)

opis „sekundárnych údajov“ (metaúdajov) v návrhoch rozhodnutí je veľmi zavádzajúci a nezahŕňa skutočnosť, že takéto údaje môžu odhaľovať veľa informácií a narúšať súkromie a že sú predmetom sofistikovaných automatizovaných analýz (ako to konštatoval Súdny dvor Európskej únie v rozsudku Digital Rights Ireland) (25), pričom podľa práva Spojeného kráľovstva nie sú metaúdaje zmysluplne chránené pred nenáležitým prístupom, hromadným zhromažďovaním a analýzami založenými na umelej inteligencii zo strany spravodajských agentúr Spojeného kráľovstva;

| d) | agentúry Five Eyes, najmä GCHQ a Národná bezpečnostná agentúra (NSA), si v praxi vymieňajú všetky spravodajské informácie; |
| --- | --- |

d)

agentúry Five Eyes, najmä GCHQ a Národná bezpečnostná agentúra (NSA), si v praxi vymieňajú všetky spravodajské informácie;

poukazuje na to, že v súvislosti so Spojenými štátmi sa na občanov Spojeného kráľovstva navyše vzťahujú isté neformálne záruky stanovené medzi GCHQ a NSA; vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že tieto záruky by nechránili občanov EÚ alebo osoby s pobytom v EÚ, ktorých údaje by mohli byť predmetom následných prenosov a výmeny údajov s NSA;

| 17. | vyzýva členské štáty, aby so Spojeným kráľovstvom uzatvorili protišpionážne dohody, a vyzýva Komisiu, aby využila svoje kontakty s partnermi v Spojenom kráľovstve a dala najavo, že ak nedôjde k zmene právnych predpisov a praxe Spojeného kráľovstva v oblasti sledovania, jedinou uskutočniteľnou možnosťou na uľahčenie rozhodnutí o primeranosti by bolo uzavretie „protišpionážnych dohôd“ s členskými štátmi; |
| --- | --- |

17.

Následné prenosy

| 18. | rozhodne zdôrazňuje, že v zákone o vystúpení z Európskej únie z roku 2018 sa stanovuje, že judikatúra Súdneho dvora Európskej únie vytvorená pred koncom prechodného obdobia sa stane „ponechaným právom Únie“ a bude teda pre Spojené kráľovstvo právne záväzná; poukazuje na to, že Spojené kráľovstvo je pri posudzovaní primeranosti iných tretích krajín viazané zásadami a podmienkami vymedzenými v rozsudkoch Súdneho dvora EÚ vo veci Schrems I a Schrems II; vyjadruje znepokojenie nad tým, že súdy Spojeného kráľovstva už však nebudú uplatňovať chartu; poukazuje na to, že Spojené kráľovstvo už nepatrí do jurisdikcie Súdneho dvora EÚ, ktorý je najvyššou inštanciou, ktorá môže vykladať chartu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na to, že pravidlá Spojeného kráľovstva, ktoré sa vzťahujú na výmenu osobných údajov podľa zákona o digitálnom hospodárstve z roku 2017 a na následné prenosy výskumných údajov, zjavne nie sú „v podstate rovnocenné“ s pravidlami stanovenými vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov, ako ich vykladá Súdny dvor Európskej únie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že Spojené kráľovstvo si udelilo právo vyhlásiť, že iné tretie krajiny alebo územia poskytujú primeranú ochranu údajov, a to bez ohľadu na to, či EÚ dotknutej tretej krajine alebo územiu priznala status poskytovania takejto ochrany; pripomína, že Spojené kráľovstvo už vyhlásilo, že Gibraltár takúto ochranu poskytuje, hoci EÚ tak neurobila; vyjadruje veľké znepokojenie nad tým, že štatút primeranosti pre Spojené kráľovstvo by preto viedol k obchádzaniu pravidiel EÚ upravujúcich prenosy do krajín alebo na územia, ktoré sa podľa práva EÚ nepovažujú za primerané; |
| --- | --- |

20.

| 21. | berie na vedomie, že Spojené kráľovstvo 1. februára 2021 zaslalo žiadosť o pristúpenie ku komplexnej a progresívnej dohode o transpacifickom partnerstve (CPTTP) najmä s cieľom „využívať moderné pravidlá digitálneho obchodu, ktoré umožňujú voľný tok údajov medzi členmi, odstraňujú zbytočné prekážky pre podniky [atď.]“; so znepokojením konštatuje, že na osem z 11 členov CPTTP sa nevzťahuje rozhodnutie o primeranosti zo strany EÚ; vyjadruje veľké znepokojenie nad potenciálnymi následnými prenosmi osobných údajov občanov EÚ a osôb s pobytom v EÚ do týchto krajín, ak sa Spojenému kráľovstvu udelí rozhodnutie o primeranosti (26); |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia neposúdila potenciálne riziká a vplyv dohody o komplexnom hospodárskom partnerstve medzi Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska a Japonskom, ktorá obsahuje ustanovenia o osobných údajoch a úrovni ochrany údajov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že v prípade, že Spojené kráľovstvo zahrnie ustanovenia o prenosoch údajov do budúcich obchodných dohôd, okrem iného aj obchodných dohôd medzi Spojeným kráľovstvom a Spojenými štátmi, úroveň ochrany stanovená vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov by bola narušená; |
| --- | --- |

23.

II.   SMERNICA O PRESADZOVANÍ PRÁVA V OBLASTI OCHRANY ÚDAJOV

| 24. | zdôrazňuje, že Spojené kráľovstvo je prvou krajinou, v prípade ktorej Komisia navrhla prijatie rozhodnutia o primeranosti podľa smernice (EÚ) 2016/680; |
| --- | --- |

24.

| 25. | berie na vedomie dohodu o cezhraničnom prístupe k údajom medzi Spojeným kráľovstvom a Spojenými štátmi (27) podľa amerického zákona o objasnení zákonného používania údajov v zahraničí (zákon CLOUD), ktorou sa uľahčujú prenosy na účely presadzovania práva; vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že to umožní neoprávnený prístup orgánov USA k osobným údajom občanov EÚ a osôb s pobytom v EÚ; stotožňuje sa s obavami výboru EDPB, že záruky poskytnuté v zastrešujúcej dohode medzi EÚ a USA (28) uplatňované mutatis mutandis nemusia spĺňať kritériá jasných, presných a prístupných pravidiel, pokiaľ ide o prístup k osobným údajom, alebo nemusia byť dostatočne zakotvené, aby boli účinné a vykonateľné podľa práva Spojeného kráľovstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína, že rozsudok Súdneho dvora Európskej únie C-623/17 sa musí vykladať v tom zmysle, že bráni vnútroštátnej právnej úprave, ktorá umožňuje štátnemu orgánu na účely ochrany národnej bezpečnosti uložiť poskytovateľom elektronických komunikačných služieb povinnosť vyžadujúcu všeobecné a nediferencované odovzdávanie údajov o prenose dát a polohe štátnym bezpečnostným a spravodajským službám; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že v tomto prípade Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že hromadný zber údajov, vykonaný v Spojenom kráľovstve podľa zákona o úprave vyšetrovacích právomocí z roku 2000, bol nezákonný; poukazuje na to, že uvedený zákon bol odvtedy nahradený zákonom o vyšetrovacích právomociach (zákon IPA z roku 2016) s cieľom posilniť zásady nevyhnutnosti a proporcionality; zdôrazňuje, že podľa zákona IPA z roku 2016 zachytávanie údajov podlieha súdnemu dohľadu a jednotlivcom sa umožňuje prístup k ich údajom a poskytuje možnosť podávať sťažnosti na súde pre kontrolu vyšetrovacích právomocí; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že zákon IPA z roku 2016 naďalej umožňuje hromadné uchovávanie údajov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyjadruje znepokojenie nad nedávnymi správami, podľa ktorých je systém hromadného zberu a uchovávania údajov súčasťou testovania ministerstvom vnútra Spojeného kráľovstva, ktoré bolo vykonané na základe zákona IPA 2016; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripomína, že Európsky parlament vo svojom uznesení z 12. februára 2020 zdôraznil, že „Spojené kráľovstvo nemôže mať priamy prístup k údajom z informačných systémov EÚ ani sa zúčastňovať na riadiacich štruktúrach agentúr EÚ v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, pričom akákoľvek výmena informácií vrátane osobných údajov so Spojeným kráľovstvom by mala podliehať prísnym zárukám, podmienkam auditu a dohľadu vrátane rovnakej úrovne ochrany osobných údajov, akú poskytuje právo EÚ“; berie na vedomie zistené nedostatky týkajúce sa spôsobu, akým Spojené kráľovstvo vykonávalo právne predpisy v oblasti ochrany údajov v čase, keď bolo stále členom EÚ; pripomína, že Spojené kráľovstvo zaznamenávalo a uchovávalo kópiu Schengenského informačného systému (SIS); očakáva, že orgány presadzovania práva Spojeného kráľovstva budú pri výmene osobných údajov v budúcnosti v plnej miere dodržiavať platné pravidlá; pripomína, že Spojené kráľovstvo má stále prístup k niektorým databázam EÚ v oblasti presadzovania práva, avšak len na základe pozitívnej/negatívnej lustrácie, a je právne vylúčené z prístupu do SIS; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyjadruje znepokojenie nad náhodným vymazaním 400 000 záznamov z registra trestov Národného policajného počítačového systému Spojeného kráľovstva, k odhaleniu ktorého došlo v januári 2021; zdôrazňuje, že to nevzbudzuje dôveru v úsilie Spojeného kráľovstva o ochranu údajov na účely presadzovania práva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konštatuje, že v návrhu rozhodnutia o primeranosti sa dôkladne posudzujú práva každého orgánu Spojeného kráľovstva splnomocneného vnútroštátnym právom na zachytávanie a uchovávanie osobných údajov z dôvodov národnej bezpečnosti; okrem toho víta skutočnosť, že podrobné správy o dohľade týkajúce sa orgánov zodpovedných za spoločenstvo spravodajských služieb poskytujú informácie o súčasnej praxi Spojeného kráľovstva v oblasti sledovania; vyzýva Komisiu, aby ďalej posudzovala a monitorovala druhy komunikačných údajov, ktoré patria do právomoci Spojeného kráľovstva, pokiaľ ide o uchovávanie a zákonné zachytávanie údajov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na to, že Dohoda o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom obsahuje hlavy týkajúce sa výmeny údajov o DNA, odtlačkoch prstov a evidencii vozidiel, prenosu a spracúvania údajov zo záznamov o cestujúcich (PNR), spolupráce v oblasti prevádzkových informácií a spolupráce s Europolom a Eurojustom, ktoré budú platiť bez ohľadu na rozhodnutie o primeranosti; pripomína však znepokojenie, vyjadrené v stanovisku Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci z februára 2021 k dohode o obchode a spolupráci, a to pokiaľ ide o osobitné použitie a dlhšie uchovávanie osobných údajov, ktoré boli Spojenému kráľovstvu umožnené na základe hláv dohody o obchode a spolupráci týkajúcich sa Prümskej zmluvy a PNR a ktoré nie sú v súlade so spôsobom, akým členské štáty používajú a uchovávajú údaje; pripomína právo predložiť vec Súdnemu dvoru Európskej únie s cieľom overiť zákonnosť navrhovanej medzinárodnej dohody, a najmä jej zlučiteľnosť s ochranou základného práva (29); |
| --- | --- |

32.

Závery

| 33. | vyzýva Komisiu, aby podniky v EÚ ubezpečila, že rozhodnutie o primeranosti poskytne pevný, dostatočný a na budúcnosť orientovaný právny základ pre prenosy údajov; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby toto rozhodnutie o primeranosti bolo v prípade preskúmania Súdnym dvorom Európskej únie považované za prijateľné, a tiež zdôrazňuje, že všetky odporúčania uvedené v stanovisku EDPB by sa preto mali zohľadniť; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta, že rozhodnutia o primeranosti budú platiť len štyri roky, keďže Spojené kráľovstvo sa teraz, keď už nie je členským štátom EÚ, môže rozhodnúť zmeniť právne predpisy podliehajúce posúdeniu primeranosti vykonávaného Komisiou; vyzýva Komisiu, aby zatiaľ naďalej monitorovala úroveň ochrany údajov v Spojenom kráľovstve v právnych predpisoch aj v praxi a aby pred obnovením rozhodnutia o primeranosti v roku 2025 vykonala dôkladné posúdenie; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zastáva názor, že prijatím dvoch vykonávacích rozhodnutí, ktoré nie sú v súlade s právom EÚ, bez toho, aby sa riešili všetky obavy vyjadrené v tomto uznesení, Komisia prekračuje rámec vykonávacích právomocí, ktoré na ňu boli prenesené nariadením (EÚ) 2016/679 a smernicou (EÚ) 2016/680; preto namieta proti týmto dvom vykonávacím aktom na tom základe, že návrhy vykonávacích rozhodnutí nie sú v súlade s právom EÚ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu, aby zmenila príslušné dva návrhy vykonávacích rozhodnutí s cieľom dosiahnuť ich úplný súlad s právom a judikatúrou EÚ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | žiada, aby vnútroštátne orgány pre ochranu osobných údajov pozastavili prenos osobných údajov, ktoré môžu byť predmetom nediferencovaného prístupu spravodajských orgánov Spojeného kráľovstva, ak Komisia prijme svoje rozhodnutia o primeranosti vo vzťahu k Spojenému kráľovstvu predtým, ako Spojené kráľovstvo vyrieši uvedené problémy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva Komisiu a príslušné orgány Spojeného kráľovstva, aby vypracovali akčný plán s cieľom čo najskôr riešiť nedostatky zistené v stanoviskách EDPB a ďalšie otvorené otázky týkajúce sa ochrany údajov v Spojenom kráľovstve, čo musí byť predpokladom konečného rozhodnutia o primeranosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu, aby naďalej dôkladne monitorovala úroveň ochrany údajov, ako aj právne predpisy a prax v oblasti hromadného sledovania v Spojenom kráľovstve; poukazuje na to, že v kapitole V všeobecného nariadenia o ochrane údajov existujú iné právne možnosti prenosu osobných údajov do Spojeného kráľovstva; pripomína, že v súlade s usmerneniami výboru EDPB musia byť prenosy, na ktoré sa vzťahujú výnimky pre osobitné situácie podľa článku 49 všeobecného nariadenia o ochrane údajov, výnimočné; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia ponechala bez povšimnutia výzvy Európskeho parlamentu na pozastavenie štítu na ochranu osobných údajov, kým orgány USA nezabezpečia súlad s jeho podmienkami, ale namiesto toho vždy uprednostnila „monitorovanie situácie“ bez akéhokoľvek konkrétneho výsledku, pokiaľ ide o ochranu údajov jednotlivcov a právnu istotu podnikov; naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa poučila z minulosti a zohľadňovala výzvy Európskeho parlamentu a odborníkov, pokiaľ ide o prijímanie a monitorovanie minulých rozhodnutí o primeranosti, a aby riadne presadzovanie právnych predpisov EÚ o ochrane údajov neponechávala na Súdny dvor Európskej únie na základe sťažností jednotlivcov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby dôkladne monitorovala právne predpisy a prax v oblasti ochrany údajov v Spojenom kráľovstve, aby v prípade akýchkoľvek budúcich zmien režimu ochrany údajov Spojeného kráľovstva okamžite informovala Európsky parlament a konzultovala s ním a aby v novom inštitucionálnom rámci pridelila Európskemu parlamentu kontrolnú úlohu, a to aj v prípade relevantných orgánov, ako je Osobitný výbor pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva a justičnú spoluprácu; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii, členským štátom a vláde Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  ECLI:EU:C:2020:559.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2020:790.

(4)  Ú. v. EÚ C 378, 9.11.2017, s. 104.

(5)  Ú. v. EÚ C 118, 8.4.2020, s. 133.

(6)  Ú. v. EÚ C 345, 16.10.2020, s. 58.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0256.

(8)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0337.

(9)  Ú. v. EÚ L 444, 31.12.2020, s. 14.

(10)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0141.

(11)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(12)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89.

(13)  Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37.

(14)  A8-0324/2017.

(15)  Návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej ochrane osobných údajov zo strany Spojeného kráľovstva.

(16)  Návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 o primeranej ochrane osobných údajov zo strany Spojeného kráľovstva.

(17)  Lomas, N., UK’s ICO faces legal action after closing adtech complaint with nothing to show for it, TechCrunch, San Francisco, 2020.

(18)  Siedma správa osobitného výboru pre ústavné veci, uverejnená Dolnou snemovňou 13. júna 2006. Bod 108 znie: „Považujeme za veľký prínos, ak komisár pre informácie bude priamo podliehať parlamentu a parlament bude financovať jeho úrad, a odporúčame, aby sa táto zmena zvážila, keď nastane príležitosť na zmenu právnych predpisov“.

(19)  Správa výboru pre verejnú správu s názvom Who’s accountable? Relationships between Government and arm’s-length bodies, uverejnená Dolnou snemovňou 4. novembra 2014. Bod 64 znie: „Komisár pre informácie a kráľovský inšpektorát pre väznice by mali byť vo väčšej miere nezávislé od vlády a mali by podliehať parlamentu. Komisár pre informácie, komisár pre verejné vymenovania a predseda výboru pre normy vo verejnom živote by sa mali stať úradníkmi parlamentu, ako je to už v prípade ombudsmana pre parlamentné otázky a zdravotníctvo a kontrolóra a generálneho audítora.“

(20)  Tlačová správa organizácie Open Rights Group z 3. marca 2021 s názvom Documents reveal controversial Immigration Exemption used in 70 % of access requests to Home Office.

(21)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0033.

(22)  Stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci k uzavretiu v mene Únie Dohody o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej a Dohody medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska o bezpečnostných postupoch pri výmene a ochrane utajovaných skutočností, LIBE_AL(2021)680848.

(23)  Rozsudok zo 16. júla 2020, Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited a Maximillian Schrems, C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559.

(24)  Rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 13. septembra 2018, Big Brother Watch a iní/Spojené kráľovstvo, žiadosti č. 58170/13, 62322/14, 24960/15.

(25)  Rozsudok Súdneho dvora z 8. apríla 2014, Digital Rights Ireland Ltd proti Minister for Communications, Marine and Natural Resources a i. a Kärntner Landesregierung a i., C-293/12 a C-594/12, ECLI:EU:C:2014:238.

(26)  Tlačová správa ministerstva pre medzinárodný obchod Spojeného kráľovstva z 30. januára 2021 s názvom UK applies to join huge Pacific free trade area CPTPP.

(27)  Dohoda medzi vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska a vládou Spojených štátov amerických z 3. októbra 2019 o prístupe k elektronickým údajom na účely boja proti závažnej trestnej činnosti.

(28)  Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou o ochrane osobných informácií v súvislosti s predchádzaním trestným činom, ich vyšetrovaním, odhaľovaním a stíhaním (Ú. v. EÚ L 336, 10.12.2016, s. 3).

(29)  Uznesenie Európskeho parlamentu o návrhu rozhodnutia Komisie o primeranej úrovni ochrany osobných údajov obsiahnutých v osobných záznamoch o cestujúcich (PNR) postúpených Úradu USA pre colnú správu a ochranu hraníc (Ú. v. EÚ C 103 E, 29.4.2004, s. 665).

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Pondelok 17. mája 2021

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/228 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/228

---

P9_TA(2021)0216

Výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program Pericles IV) ***II

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program „Pericles IV“) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 331/2014 (06164/1/2021 – C9-0137/2021 – 2018/0194(COD))

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

(2022/C 15/24)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (06164/1/2021 – C9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (06164/1/2021 – C9-0137/2021),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (1) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (1) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0369),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky z 19. októbra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky z 19. októbra 2018 (2),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0164/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0164/2021),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal akt spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby podpísal akt hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Prijaté texty, 13.2.2019, P8_TA(2019)0087.

(2)  Ú. v. EÚ C 378, 19.10.2018, s. 2.

---

Utorok 18. mája 2021

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/229 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/229

---

P9_TA(2021)0217

Vymenovanie výkonného riaditeľa Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy – kandidát: Natasha Cazenave

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu na vymenovanie výkonného riaditeľa Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0005/2021 – C9-0114/2021 – 2021/0900(NLE))

(Súhlas)

(2022/C 15/25)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Rady orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 12. marca 2021 (C9-0114/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rady orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 12. marca 2021 (C9-0114/2021),

| — | so zreteľom na článok 51 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 51 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (3),

| — | so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0137/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0137/2021),

| A. | keďže funkčné obdobie súčasného výkonného riaditeľa Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy končí 29. mája 2021; |
| --- | --- |

A.

keďže funkčné obdobie súčasného výkonného riaditeľa Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy končí 29. mája 2021;

| B. | keďže 12. marca 2021 Rada orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy navrhla na základe otvoreného výberového konania, aby bola v súlade s článkom 51 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 za výkonnú riaditeľku vymenovaná Natasha Cazenave na päťročné funkčné obdobie; |
| --- | --- |

B.

keďže 12. marca 2021 Rada orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy navrhla na základe otvoreného výberového konania, aby bola v súlade s článkom 51 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 za výkonnú riaditeľku vymenovaná Natasha Cazenave na päťročné funkčné obdobie;

| C. | keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 22. apríla 2021 vypočutie Natashe Cazenaveovej, ktorá počas neho predniesla úvodné vyhlásenie a následne odpovedala na otázky členov výboru; |
| --- | --- |

C.

keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 22. apríla 2021 vypočutie Natashe Cazenaveovej, ktorá počas neho predniesla úvodné vyhlásenie a následne odpovedala na otázky členov výboru;

| 1. | udeľuje súhlas s vymenovaním Natashe Cazenaveovej za výkonnú riaditeľku Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade, Komisii, Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2)  Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 105.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/230 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/230

---

P9_TA(2021)0218

Vymenovanie predsedu Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) – kandidát: Petra Hielkema

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu na vymenovanie predsedu Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) (N9-0022/2021 – C9-0163/2021 – 2021/0901(NLE))

(Súhlas)

(2022/C 15/26)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na užší zoznam kvalifikovaných kandidátov na pozíciu predsedu Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov z 22. marca 2021, ktorý vypracovala jeho rada orgánov dohľadu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na užší zoznam kvalifikovaných kandidátov na pozíciu predsedu Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov z 22. marca 2021, ktorý vypracovala jeho rada orgánov dohľadu,

| — | so zreteľom na list Rady zo 6. mája 2021, ktorým sa na funkciu predsedníčky Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov navrhuje Petra Hielkema (C9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Rady zo 6. mája 2021, ktorým sa na funkciu predsedníčky Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov navrhuje Petra Hielkema (C9-0163/2021),

| — | so zreteľom na článok 48 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/79/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/79/ES (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (3),

| — | so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0162/2021),

| A. | keďže funkčné obdobie predsedu Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov sa skončilo 28. februára 2021; |
| --- | --- |

A.

keďže funkčné obdobie predsedu Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov sa skončilo 28. februára 2021;

| B. | keďže 6. mája 2021 Rada navrhla vymenovať Petru Hielkemovú za predsedníčku Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov na funkčné obdobie piatich rokov v súlade s článkom 48 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010; |
| --- | --- |

B.

keďže 6. mája 2021 Rada navrhla vymenovať Petru Hielkemovú za predsedníčku Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov na funkčné obdobie piatich rokov v súlade s článkom 48 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010;

| C. | keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 10. mája 2021 vypočutie Petry Hielkemovej, ktorá počas neho predniesla úvodné vyhlásenie a následne odpovedala na otázky členov výboru; |
| --- | --- |

C.

keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 10. mája 2021 vypočutie Petry Hielkemovej, ktorá počas neho predniesla úvodné vyhlásenie a následne odpovedala na otázky členov výboru;

| 1. | udeľuje súhlas s vymenovaním Petry Hielkemovej za predsedníčku Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade, Komisii, Európskemu orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 48.

(2)  Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 105.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0017.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/231 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/231

---

P9_TA(2021)0219

Fond na spravodlivú transformáciu ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2022/C 15/27)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0022) a na zmenený návrh (COM(2020)0460), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0022) a na zmenený návrh (COM(2020)0460),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2, článok 175 tretí odsek a článok 332 ods. 1 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0007/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2, článok 175 tretí odsek a článok 332 ods. 1 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0007/2020),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na odôvodnené stanovisko predložené na základe Protokolu č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality českou Poslaneckou snemovňou, ktorá tvrdí, že návrh legislatívneho aktu nie je v súlade so zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odôvodnené stanovisko predložené na základe Protokolu č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality českou Poslaneckou snemovňou, ktorá tvrdí, že návrh legislatívneho aktu nie je v súlade so zásadou subsidiarity,

| — | so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov z 20. júla 2020 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov z 20. júla 2020 (1),

| — | so zreteľom na stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 10. júna 2020 a 18. septembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 10. júna 2020 a 18. septembra 2020 (2),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 2. júla 2020 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 2. júla 2020 (3),

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 3. marca 2021, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 3. marca 2021, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0135/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0135/2020),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 290, 1.9.2020, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 311, 18.9.2020, s. 55 a Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 240.

(3)  Ú. v. EÚ C 324, 1.10.2020, s. 74.

(4)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce návrhy prijaté 17. septembra 2020 (Prijaté texty, P9_TA(2020)0223).

---

P9_TC1-COD(2020)0006

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2021 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/..., ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2021/1056.)

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/233 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/233

---

P9_TA(2021)0221

Výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program Pericles IV): rozšírenie uplatňovania na nezúčastnené členské štáty ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu nariadenia Rady o rozšírení uplatňovania nariadenia (EÚ) 2021/..., ktorým sa zriaďuje výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program „Pericles IV“) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 331/2014, na nezúčastnené členské štáty (13255/2020 – C9-0017/2021 – 2018/0219(APP))

(Mimoriadny legislatívny postup – súhlas)

(2022/C 15/28)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Rady (13255/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Rady (13255/2020),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0017/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0017/2021),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0165/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0165/2021),

| 1. | udeľuje súhlas s návrhom nariadenia Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/234 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/234

---

P9_TA(2021)0222

Dohoda medzi EÚ a Kubou: úprava koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Kubánskou republikou podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) 1994 v súvislosti s úpravou koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie (10637/2020 – C9-0097/2021 – 2020/0233(NLE))

(Súhlas)

(2022/C 15/29)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (10637/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (10637/2020),

| — | so zreteľom na Dohodu vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Kubánskou republikou podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) 1994 v súvislosti s úpravou koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie (10638/20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Kubánskou republikou podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) 1994 v súvislosti s úpravou koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie (10638/20),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0097/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0097/2021),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0129/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0129/2021),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Kubánskej republiky. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/235

---

P9_TA(2021)0223

Protokol k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi EÚ a Tuniskom (pristúpenie Chorvátska) ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Európskej únie a jej členských štátov Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (COM(2018)0603 – C9-0302/2020 – 2018/0310(NLE))

(Súhlas)

(2022/C 15/30)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (12294/2018), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (12294/2018),

| — | so zreteľom na návrh Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (12295/2018), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (12295/2018),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 217 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0302/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 217 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0302/2020),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A9-0150/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A9-0150/2021),

| 1. | udeľuje súhlas s uzavretím protokolu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Tuniskej republiky. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/236

---

P9_TA(2021)0224

Protokol k Dohode medzi EÚ a Strednou Amerikou (pristúpenie Chorvátska) ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Protokolu k Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej, na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii, v mene Európskej únie a jej členských štátov (06048/2020 – C9-0383/2020 – 2020/0024(NLE))

(Súhlas)

(2022/C 15/31)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06048/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06048/2020),

| — | so zreteľom na návrh Protokolu k Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej, na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (06049/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Protokolu k Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej, na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (06049/2020),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 217 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0383/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 217 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0383/2020),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A9-0148/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A9-0148/2021),

| 1. | udeľuje súhlas s uzavretím protokolu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a štátov Strednej Ameriky. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/237

---

P9_TA(2021)0225

Dohoda medzi EÚ, USA, Islandom a Nórskom: časové obmedzenia dohôd o poskytovaní lietadiel s posádkou ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí, v mene Európskej únie, Dohody medzi Európskou úniou, Spojenými štátmi americkými, Islandom a Nórskym kráľovstvom týkajúcej sa časových obmedzení dohôd o poskytovaní lietadiel s posádkou (11645/2020 – C9-0392/2020 – 2019/0126(NLE))

(Súhlas)

(2022/C 15/32)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (11645/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (11645/2020),

| — | so zreteľom na návrh dohody medzi Európskou úniou, Spojenými štátmi americkými, Islandom a Nórskym kráľovstvom týkajúcej sa časových obmedzení dohôd o poskytovaní lietadiel s posádkou (10584/19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh dohody medzi Európskou úniou, Spojenými štátmi americkými, Islandom a Nórskym kráľovstvom týkajúcej sa časových obmedzení dohôd o poskytovaní lietadiel s posádkou (10584/19),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 100 ods. 2, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0392/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 100 ods. 2, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0392/2020),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A9-0125/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A9-0125/2021),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Spojených štátov amerických, Islandu a Nórskeho kráľovstva. |
| --- | --- |

2.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/238 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/238

---

P9_TA(2021)0226

Systém dane „octroi de mer“ vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady o systéme dane „octroi de mer“ vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch, ktorým sa mení rozhodnutie č. 940/2014/EÚ (COM(2021)0095 – C9-0105/2021 – 2021/0051(CNS))

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

(2022/C 15/33)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2021)0095), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2021)0095),

| — | so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0105/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0105/2021),

| — | so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0138/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0138/2021),

| 1. | schvaľuje návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/239 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/239

---

P9_TA(2021)0228

Spoločný systém dane z pridanej hodnoty: oslobodenia od dane pri dovoze a pri určitých dodaniach tovaru a poskytovaní služieb, ktoré sa týkajú opatrení Únie vo verejnom záujme *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o oslobodenia od dane pri dovoze a pri určitých dodaniach tovaru a poskytovaní služieb, ktoré sa týkajú opatrení Únie vo verejnom záujme (COM(2021)0181 – C9-0132/2021 – 2021/0097(CNS))

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

(2022/C 15/34)

Európsky parlament

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2021)0181), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2021)0181),

| — | so zreteľom na článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0132/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0132/2021),

| — | so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0155/2021),

| 1. | schvaľuje návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/240 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/240

---

P9_TA(2021)0229

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2020/002 EE/odvetvie cestovného ruchu – Estónsko

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Estónska – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism (COM(2021)0151 – C9-0127/2021 – 2021/0076(BUD))

(2022/C 15/35)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0151 – C9-0127/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0151 – C9-0127/2021),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 (1) (ďalej len „nariadenie o EGF“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 (1) (ďalej len „nariadenie o EGF“),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (2), a najmä na jeho článok 8, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (2), a najmä na jeho článok 8,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (3), a najmä na jej bod 9, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (3), a najmä na jej bod 9,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0158/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0158/2021),

| A. | keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorých zasiahli dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu či dôsledky globálnej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť im pri opätovnom začleňovaní do trhu práce; keďže táto pomoc sa poskytuje prostredníctvom finančnej podpory poskytovanej pracovníkom a spoločnostiam, pre ktoré pracovali; |
| --- | --- |

A.

keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorých zasiahli dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu či dôsledky globálnej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť im pri opätovnom začleňovaní do trhu práce; keďže táto pomoc sa poskytuje prostredníctvom finančnej podpory poskytovanej pracovníkom a spoločnostiam, pre ktoré pracovali;

| B. | keďže Estónsko podalo žiadosť EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism o finančný príspevok z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii po prepustení 10 080 pracovníkov (4) v hospodárskych odvetviach zaradených do NACE Revision 2 divízia 45 (Veľkoobchod a maloobchod a oprava motorových vozidiel a motocyklov), divízia 49 (Pozemná doprava a doprava potrubím), divízia 50 (Vodná doprava), divízia 51 (Letecká doprava), divízia 52 (Skladové a pomocné činnosti v doprave), divízia 55 (Ubytovanie), divízia 56 (Činnosti reštaurácií a pohostinstiev), divízia 74 (Ostatné odborné, vedecké a technické činnosti), divízia 77 (Prenájom a lízing), divízia 79 (Činnosti cestovných agentúr, cestovných kancelárií a ostatné rezervačné služby a súvisiace činnosti), divízia 90 (Tvorivé, umelecké a zábavné činnosti), divízia 91 (Činnosti knižníc, archívov, múzeí a ostatných kultúrnych zariadení), divízia 92 (Činnosti herní a stávkových kancelárií), divízia 93 (Športové, zábavné a rekreačné činnosti) v regióne úrovne NUTS 2 Eesti (EE00) v Estónsku (5) v referenčnom období pre žiadosť od 13. marca 2020 do 11. novembra 2020; |
| --- | --- |

B.

keďže Estónsko podalo žiadosť EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism o finančný príspevok z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii po prepustení 10 080 pracovníkov (4) v hospodárskych odvetviach zaradených do NACE Revision 2 divízia 45 (Veľkoobchod a maloobchod a oprava motorových vozidiel a motocyklov), divízia 49 (Pozemná doprava a doprava potrubím), divízia 50 (Vodná doprava), divízia 51 (Letecká doprava), divízia 52 (Skladové a pomocné činnosti v doprave), divízia 55 (Ubytovanie), divízia 56 (Činnosti reštaurácií a pohostinstiev), divízia 74 (Ostatné odborné, vedecké a technické činnosti), divízia 77 (Prenájom a lízing), divízia 79 (Činnosti cestovných agentúr, cestovných kancelárií a ostatné rezervačné služby a súvisiace činnosti), divízia 90 (Tvorivé, umelecké a zábavné činnosti), divízia 91 (Činnosti knižníc, archívov, múzeí a ostatných kultúrnych zariadení), divízia 92 (Činnosti herní a stávkových kancelárií), divízia 93 (Športové, zábavné a rekreačné činnosti) v regióne úrovne NUTS 2 Eesti (EE00) v Estónsku (5) v referenčnom období pre žiadosť od 13. marca 2020 do 11. novembra 2020;

| C. | keďže žiadosť sa týka 1 715 samostatne zárobkovo činných osôb, ktorých činnosť sa skončila, a 8 365 pracovníkov prepustených v odvetví cestovného ruchu v Estónsku; |
| --- | --- |

C.

keďže žiadosť sa týka 1 715 samostatne zárobkovo činných osôb, ktorých činnosť sa skončila, a 8 365 pracovníkov prepustených v odvetví cestovného ruchu v Estónsku;

| D. | keďže žiadosť je založená na kritériách zásahu uvedených v článku 4 ods. 2 nariadenia o EGF, ktoré za výnimočných okolností, najmä so zreteľom na kolektívne žiadosti týkajúce sa MSP, umožňujú považovať žiadosť za prípustnú, aj keď nie sú celkom splnené kritériá stanovené v článku 4 ods. 1 nariadenia, keď má prepúšťanie závažný vplyv na zamestnanosť a na miestne, regionálne alebo vnútroštátne hospodárstvo; |
| --- | --- |

D.

keďže žiadosť je založená na kritériách zásahu uvedených v článku 4 ods. 2 nariadenia o EGF, ktoré za výnimočných okolností, najmä so zreteľom na kolektívne žiadosti týkajúce sa MSP, umožňujú považovať žiadosť za prípustnú, aj keď nie sú celkom splnené kritériá stanovené v článku 4 ods. 1 nariadenia, keď má prepúšťanie závažný vplyv na zamestnanosť a na miestne, regionálne alebo vnútroštátne hospodárstvo;

| E. | keďže k udalostiam, ktoré viedli k tomuto prepúšťaniu a ukončeniu činnosti, došlo neočakávane začiatkom roka 2020 v dôsledku globálneho šírenia pandémie ochorenia COVID-19 a súvisiacej hospodárskej krízy, ktorá mimoriadne tvrdo zasiahla odvetvie cestovného ruchu, pričom náhle obmedzenia pohybu na medzinárodnej úrovni spôsobili prudký a nepredvídaný pokles medzinárodného cestovania a cestovného ruchu; |
| --- | --- |

E.

keďže k udalostiam, ktoré viedli k tomuto prepúšťaniu a ukončeniu činnosti, došlo neočakávane začiatkom roka 2020 v dôsledku globálneho šírenia pandémie ochorenia COVID-19 a súvisiacej hospodárskej krízy, ktorá mimoriadne tvrdo zasiahla odvetvie cestovného ruchu, pričom náhle obmedzenia pohybu na medzinárodnej úrovni spôsobili prudký a nepredvídaný pokles medzinárodného cestovania a cestovného ruchu;

| F. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 a následná celosvetová hospodárska kríza spôsobili v estónskom hospodárstve obrovský otras, najmä v odvetví cestovného ruchu, v ktorom bolo pred krízou 90 % výdavkov na cestovný ruch v Estónsku generovaných medzinárodným cestovným ruchom, zatiaľ čo priemer v krajinách OECD bol približne 25 %; |
| --- | --- |

F.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 a následná celosvetová hospodárska kríza spôsobili v estónskom hospodárstve obrovský otras, najmä v odvetví cestovného ruchu, v ktorom bolo pred krízou 90 % výdavkov na cestovný ruch v Estónsku generovaných medzinárodným cestovným ruchom, zatiaľ čo priemer v krajinách OECD bol približne 25 %;

| G. | keďže v roku 2019 dosiahli príjmy estónskeho cestovného ruchu nový rekord vo výške 2,1 miliardy EUR a cestovný ruch sa považoval za významný sektor pre konkurencieschopnosť Estónska a uskutočnili sa značné investície na jeho ďalší rozvoj; |
| --- | --- |

G.

keďže v roku 2019 dosiahli príjmy estónskeho cestovného ruchu nový rekord vo výške 2,1 miliardy EUR a cestovný ruch sa považoval za významný sektor pre konkurencieschopnosť Estónska a uskutočnili sa značné investície na jeho ďalší rozvoj;

| H. | keďže odvetviu cestovného ruchu dominujú MSP, ktoré sú v porovnaní s väčšími spoločnosťami menej odolné voči kríze a predstavujú v Estónsku 79,2 % celkovej pracovnej sily; |
| --- | --- |

H.

keďže odvetviu cestovného ruchu dominujú MSP, ktoré sú v porovnaní s väčšími spoločnosťami menej odolné voči kríze a predstavujú v Estónsku 79,2 % celkovej pracovnej sily;

| I. | keďže Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii môže podporou, ktorú poskytne pracovníkom, pomôcť pri prechode na udržateľnejší cestovný ruch, a tým umožniť Európe chrániť a propagovať svoje prírodné a kultúrne dedičstvo a zdroje a zároveň ponúkať nové pracovné príležitosti a vytvárať inovatívne podniky; |
| --- | --- |

I.

keďže Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii môže podporou, ktorú poskytne pracovníkom, pomôcť pri prechode na udržateľnejší cestovný ruch, a tým umožniť Európe chrániť a propagovať svoje prírodné a kultúrne dedičstvo a zdroje a zároveň ponúkať nové pracovné príležitosti a vytvárať inovatívne podniky;

| J. | keďže Komisia vyhlásila, že zdravotná kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k hospodárskej kríze, navrhla plán obnovy hospodárstva a zdôraznila úlohu EGF, ktorý sa má používať ako núdzový nástroj (6) na pomoc osobám, ktoré prišli o zamestnanie v dôsledku celosvetovej hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

J.

keďže Komisia vyhlásila, že zdravotná kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k hospodárskej kríze, navrhla plán obnovy hospodárstva a zdôraznila úlohu EGF, ktorý sa má používať ako núdzový nástroj (6) na pomoc osobám, ktoré prišli o zamestnanie v dôsledku celosvetovej hospodárskej krízy;

| K. | keďže vnútroštátna aj európska podpora na udržanie zamestnanosti prostredníctvom režimov skráteného pracovného času a nástroja SURE sa v Estónsku využila na zmiernenie vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 a súvisiacej krízy na trh práce; |
| --- | --- |

K.

keďže vnútroštátna aj európska podpora na udržanie zamestnanosti prostredníctvom režimov skráteného pracovného času a nástroja SURE sa v Estónsku využila na zmiernenie vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 a súvisiacej krízy na trh práce;

| L. | keďže ide o prvú mobilizáciu EGF v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, a to po tom, ako bolo do uznesenia Európskeho parlamentu z 18. júna 2020 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF/2020/000 TA 2020 – Technická pomoc na podnet Komisie) (7) zahrnuté ustanovenie, že EGF by sa mohol mobilizovať na podporu trvalo prepustených pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb v súvislosti s celosvetovou krízou spôsobenou ochorením COVID-19 bez toho, aby sa zmenilo nariadenie (EÚ) č. 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

keďže ide o prvú mobilizáciu EGF v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, a to po tom, ako bolo do uznesenia Európskeho parlamentu z 18. júna 2020 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF/2020/000 TA 2020 – Technická pomoc na podnet Komisie) (7) zahrnuté ustanovenie, že EGF by sa mohol mobilizovať na podporu trvalo prepustených pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb v súvislosti s celosvetovou krízou spôsobenou ochorením COVID-19 bez toho, aby sa zmenilo nariadenie (EÚ) č. 1309/2013;

| 1. | súhlasí s Komisiou, že podmienky stanovené v článku 4 ods. 2 nariadenia o EGF sú splnené a že Estónsko má podľa uvedeného nariadenia nárok na finančný príspevok 4 474 480 EUR, čo predstavuje 60 % celkových nákladov vo výške 7 457 468 EUR vrátane výdavkov na personalizované služby vo výške 7 452 468 EUR a výdavkov na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ vo výške 5 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že estónske orgány podali žiadosť 12. novembra 2020 a že na základe dodatočných informácií, ktoré poskytlo Estónsko, Komisia 31. marca 2021 dokončila svoje hodnotenie a v ten istý deň o tom informovala Európsky parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že žiadosť sa týka celkovo 10 080 pracovníkov, a to 1 715 samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré ukončili činnosť, a 8 365 prepustených pracovníkov v odvetví cestovného ruchu v Estónsku; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Estónsko očakáva, že sa na opatreniach EGF zúčastní len 5 060 zo všetkých oprávnených osôb (dotknutí prijímatelia); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že podľa očakávaní budú sociálne dôsledky prepúšťania značné, keďže medzi pracovníkmi v tomto odvetví je veľký podiel nízkokvalifikovaných pracovníkov, pracovníkov bez odbornej kvalifikácie, mladých ľudí a sezónnych pracovníkov a pracovníkov na čiastočný úväzok; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že viac ako 60 % oprávnených osôb sú ženy z najviac postihnutej vekovej skupiny od 30 do 64 rokov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že Estónsko začalo poskytovať personalizované služby dotknutým prijímateľom 1. januára 2021 a že obdobie oprávnenosti na získanie finančného príspevku z EGF bude preto od 1. januára 2021 do 1. januára 2023 s výnimkou formálneho vzdelávania alebo odbornej prípravy vrátane odborného vzdelávania, ktoré trvajú dva roky alebo dlhšie, na ktoré bude možné získať finančný príspevok do 1. júla 2023; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že personalizované služby, ktoré sa majú poskytnúť pracovníkom a samostatne zárobkovo činným osobám, pozostávajú z týchto opatrení: odborná príprava zameraná na trh práce, dotácia na začatie podnikateľskej činnosti a následná podpora, učňovská príprava, podpora formálneho štúdia a príspevky na odbornú prípravu vrátane príspevkov na odborné vzdelávanie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konštatuje, že Estónsko začalo vynakladať administratívne výdavky na vykonávanie EGF 1. januára 2021 a že výdavky na činnosti spojené s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ budú preto oprávnené na získanie finančného príspevku z EGF v období od 1. januára 2021 do 1. júla 2023; |
| --- | --- |

8.

| 9. | berie na vedomie, že zdrojom národného predbežného financovania alebo spolufinancovania je Nadácia služieb a dávok na trhu práce, z ktorej estónsky fond poistenia v nezamestnanosti (ďalej len „EUIF“) ako verejná služba zamestnanosti poskytuje aktívne opatrenia na trhu práce v Estónsku; berie na vedomie, že základom nadácie sú aktíva zvereneckého fondu dávok poistenia v nezamestnanosti – zvereneckého fondu pre dávky poskytované pri prepúšťaní a platobnej neschopnosti zamestnávateľov – a prostriedky pridelené zo štátneho rozpočtu ministerstvom sociálnych vecí; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta, že Estónsko vypracovalo koordinovaný balík personalizovaných služieb po konzultácii s príslušnými orgánmi a zástupcami združení a že o pokroku sa bude diskutovať na zasadnutiach Dozornej rady EUIF, ktorej členmi sú sociálni partneri, a to dvaja členovia Estónskej konfederácie zamestnávateľov, jeden člen Estónskej konfederácie odborových zväzov a jeden člen Konfederácie estónskych zamestnaneckých zväzov; víta ďalšie konzultácie so zástupcami odvetvia cestovného ruchu, ktoré sa uskutočnia po analýze profilu prepustených pracovníkov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | berie na vedomie, že ďalšie konzultácie so zástupcami odvetvia cestovného ruchu sa uskutočnia po analýze profilu prepustených pracovníkov a že sa určí najvhodnejší druh podpory, pričom sa zohľadní veková štruktúra, profil vzdelania a ďalšie charakteristiky príjemcov; berie na vedomie, že okrem toho sa plánuje prípadný príspevok Estónskeho združenia hotelov a reštaurácií pri navrhovaní niektorých opatrení odbornej prípravy súvisiacich s odvetvím; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že estónske orgány potvrdili, že na oprávnené opatrenia nedostávajú pomoc z iných fondov ani finančných nástrojov Únie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opakuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré na základe vnútroštátnych právnych predpisov alebo kolektívnych dohôd zodpovedajú podniky; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu, aby minimalizovala čas potrebný na posúdenie žiadostí o pomoc z EGF a mobilizáciu EGF s cieľom znížiť tlak na vnútroštátne systémy sociálneho zabezpečenia v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  V zmysle článku 3 nariadenia o EGF.

(5)  Estónska republika nie je rozdelená na regióny úrovne NUTS 2.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0141.

---

PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Estónska – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

(Znenie tejto prílohy sa neuvádza, pretože zodpovedá konečnému aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2021/886.)

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/244 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/244

---

P9_TA(2021)0230

Mobilizácia Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Grécku a Francúzsku v súvislosti so živelnými pohromami a Albánsku, Belgicku, Česku, Čiernej Hore, Estónsku, Francúzsku, Grécku, Chorvátsku, Írsku, Litve, Lotyšsku, Luxembursku, Maďarsku, Nemecku, Portugalsku, Rakúsku, Rumunsku, Srbsku, Španielsku a Taliansku v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Grécku a Francúzsku v súvislosti so živelnými pohromami a Albánsku, Belgicku, Česku, Čiernej Hore, Estónsku, Francúzsku, Grécku, Chorvátsku, Írsku, Lotyšsku, Litve, Luxembursku, Maďarsku, Nemecku, Portugalsku, Rakúsku, Rumunsku, Srbsku, Španielsku a Taliansku v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia (COM(2021)0201 – C9-0117/2021 – 2021/0077(BUD))

(2022/C 15/36)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0201 – C9-0117/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0201 – C9-0117/2021),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/461 z 30. marca 2020, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 s cieľom poskytnúť finančnú pomoc členským štátom a krajinám rokujúcim o pristúpení k Únii, ktoré sú vážne postihnuté závažným ohrozením verejného zdravia (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/461 z 30. marca 2020, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 s cieľom poskytnúť finančnú pomoc členským štátom a krajinám rokujúcim o pristúpení k Únii, ktoré sú vážne postihnuté závažným ohrozením verejného zdravia (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 (3), a najmä na jeho článok 9, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 (3), a najmä na jeho článok 9,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (4), najmä na jej článok 10, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (4), najmä na jej článok 10,

| — | so zreteľom na list Výboru pre regionálny rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre regionálny rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0157/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0157/2021),

| 1. | víta toto rozhodnutie ako konkrétnu, hmatateľnú a viditeľnú formu solidarity Únie s občanmi a regiónmi Únie postihnutými živelnými pohromami a závažným ohrozením verejného zdravia spôsobeným pandémiou ochorenia COVID-19 v roku 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 2012/2002 od marca 2020 o závažné ohrozenia verejného zdravia, ako je pretrvávajúca pandémia ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje súcit a solidaritu všetkým obetiam ničivých živelných pohrôm a pandémie ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje naliehavú potrebu uvoľniť finančnú pomoc prostredníctvom Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) a význam zabezpečenia toho, aby sa primerane dostala k regiónom a príjemcom v postihnutých krajinách; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje poľutovanie nad značným časom potrebným na posúdenie žiadostí o finančnú pomoc z dôvodu pandémie ochorenia COVID-19 v roku 2020, ktoré boli predložené do oficiálneho konečného termínu 24. júna 2020, v dôsledku čoho Komisia predložila svoj návrh na mobilizáciu fondu až na konci marca 2021; zdôrazňuje význam rýchlej mobilizácie fondu v budúcnosti s cieľom poskytnúť veľmi potrebnú pomoc po veľkých živelných pohromách alebo závažných ohrozeniach verejného zdravia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že v dôsledku zmeny klímy budú živelné pohromy čoraz ničivejšie a častejšie; zdôrazňuje, že niektorým regiónom, napríklad ostrovom a pobrežným regiónom, osobitne hrozí, že budú postihnuté živelnými pohromami; zdôrazňuje, že fond je len nástrojom na riešenie dôsledkov a že zmena klímy si v prvom rade vyžaduje preventívnu politiku na odvrátenie budúcich dôsledkov zmeny klímy v súlade s Parížskou dohodou a Európskou zelenou dohodou; opätovne zdôrazňuje, že je dôležité investovať do zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu v osobitne zraniteľných regiónoch a zabezpečiť účinné synergie medzi fondom a príslušnými programami financovania Únie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 9.

(3)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

---

PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Grécku a Francúzsku v súvislosti so živelnými pohromami a Albánsku, Belgicku, Česku, Čiernej Hore, Estónsku, Francúzsku, Grécku, Chorvátsku, Írsku, Lotyšsku, Litve, Luxembursku, Maďarsku, Nemecku, Portugalsku, Rakúsku, Rumunsku, Srbsku, Španielsku a Taliansku v súvislosti s ohrozením verejného zdravia

(Znenie tejto prílohy sa neuvádza, pretože zodpovedá konečnému aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2021/885.)

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/247 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/247

---

P9_TA(2021)0231

Návrh opravného rozpočtu č. 2/2021: financovanie reakcie na ochorenie COVID-19 a zahrnutie úprav a aktualizácií súvisiacich s konečným prijatím viacročného finančného rámca

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 2/2021 na rozpočtový rok 2021 – financovanie reakcie na ochorenie COVID-19 a zahrnutie úprav a aktualizácií súvisiacich s konečným prijatím viacročného finančného rámca (08145/2021 – C9-0155/2021 – 2021/0078(BUD))

(2022/C 15/37)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44,

| — | so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2021 prijatý s konečnou platnosťou 18. decembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2021 prijatý s konečnou platnosťou 18. decembra 2020 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (3) (nariadenie o VFR), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (3) (nariadenie o VFR),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (4),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (5),

| — | so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 2/2021, ktorý Komisia prijala 24. marca 2021 (COM(2021)0200), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 2/2021, ktorý Komisia prijala 24. marca 2021 (COM(2021)0200),

| — | so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2021, ktorú prijala Rada 23. apríla 2021 a postúpila Európskemu parlamentu 26. apríla 2021 (08145/2021 – C9-0155/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2021, ktorú prijala Rada 23. apríla 2021 a postúpila Európskemu parlamentu 26. apríla 2021 (08145/2021 – C9-0155/2021),

| — | so zreteľom na články 94 a 96 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 94 a 96 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0160/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0160/2021),

| A. | keďže účel návrhu Komisie je v zásade dvojaký: na jednej strane poskytnúť dodatočné finančné prostriedky na prevenciu, pripravenosť a reakciu na pandémiu ochorenia COVID-19 a na bezpečné a trvalé znovuotvorenie a zabezpečiť potenciálny vplyv ďalších európskych iniciatív týkajúcich sa reakcie na ochorenie COVID-19; na druhej strane zaviesť technické zmeny vyplývajúce z politických dohôd o sektorových právnych základoch po prijatí viacročného finančného rámca (VFR) v decembri 2020, ako aj úpravy týkajúce sa financovania záruky pre vonkajšiu činnosť; okrem toho navrhuje preniesť sumu 47 981 598 EUR z nevyužitých rozpočtových prostriedkov Fondu solidarity EÚ (FSEÚ) na rok 2020 priamo do operačného rozpočtového riadku FSEÚ a vykonať ďalšie úpravy a technické aktualizácie; |
| --- | --- |

A.

keďže účel návrhu Komisie je v zásade dvojaký: na jednej strane poskytnúť dodatočné finančné prostriedky na prevenciu, pripravenosť a reakciu na pandémiu ochorenia COVID-19 a na bezpečné a trvalé znovuotvorenie a zabezpečiť potenciálny vplyv ďalších európskych iniciatív týkajúcich sa reakcie na ochorenie COVID-19; na druhej strane zaviesť technické zmeny vyplývajúce z politických dohôd o sektorových právnych základoch po prijatí viacročného finančného rámca (VFR) v decembri 2020, ako aj úpravy týkajúce sa financovania záruky pre vonkajšiu činnosť; okrem toho navrhuje preniesť sumu 47 981 598 EUR z nevyužitých rozpočtových prostriedkov Fondu solidarity EÚ (FSEÚ) na rok 2020 priamo do operačného rozpočtového riadku FSEÚ a vykonať ďalšie úpravy a technické aktualizácie;

| B. | keďže čistý účinok návrhu na výdavky v rozpočte na rok 2021 predstavuje sumu 260 681 598 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 252 581 598 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch, |
| --- | --- |

B.

keďže čistý účinok návrhu na výdavky v rozpočte na rok 2021 predstavuje sumu 260 681 598 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 252 581 598 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch,

| C. | keďže Európsky parlament vždy zastával názor, že návrh opravného rozpočtu by mal sledovať len jeden účel, |
| --- | --- |

C.

keďže Európsky parlament vždy zastával názor, že návrh opravného rozpočtu by mal sledovať len jeden účel,

| 1. | berie na vedomie návrh opravného rozpočtu č. 2/2021, ako ho predložila Komisia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje svoju plnú podporu razantnej reakcii Únie na pandémiu ochorenia COVID-19; opakuje svoj názor, že by sa malo vynaložiť všetko úsilie, a to aj využitím všetkých dostupných možností v rámci rozpočtu Únie a nariadenia o rozpočtových pravidlách, na boj proti pandémii a prípravu bezpečnej a udržateľnej obnovy v Európe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia sa napriek naliehaniu Európskeho parlamentu rozhodla predložiť prvky súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19 spolu s časťou týkajúcou sa zosúladenia s právnymi základmi programov VFR, ktoré sa mohli a mali posudzovať samostatne; opakuje, že v záujme väčšieho rešpektovania výsad rozpočtového orgánu by Komisia mala predložiť návrh opravného rozpočtu len na jeden účel a nespájať v jednom návrhu opravného rozpočtu viaceré účely; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že prijatím návrhu opravného rozpočtu č. 2/2021, ktorý umožní najmä začatie prípravných prác na vytvorení spoločného rámca pre digitálne zelené osvedčenie, nie je nijako dotknutý výsledok rokovaní medzi Európskym parlamentom a Radou o nariadení o digitálnom zelenom osvedčení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnieva sa, že Komisia potrebným spôsobom nezohľadnila výsledky rokovaní o Nástroji susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa v rozpočtovej nomenklatúre pre geografické programy v Ázii; žiada Komisiu, aby predložila nový návrh opravného rozpočtu, v ktorom sa zohľadnia dohodnuté znenia sektorových právnych základov; v súlade so svojimi usmerneniami pre rozpočet na rok 2022 trvá na tom, že takáto harmonizácia by sa mohla a mala vykonať ešte pred začatím rozpočtového postupu na rok 2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby obom zložkám rozpočtového orgánu poskytla komplexné informácie o presunoch, ktoré plánuje vykonať autonómne v súlade s článkom 30 nariadenia o rozpočtových pravidlách s cieľom upraviť rozpočet na rok 2021 v súlade s politickými dohodami o sektorových právnych základoch VFR nad rámec návrhu opravného rozpočtu č. 2/2021, a to vrátane ich súm, ak sú k dispozícii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | schvaľuje pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2021; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poveruje svojho predsedu, aby vyhlásil opravný rozpočet č. 1/2021 za prijatý s konečnou platnosťou a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 23.

(3)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/249 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/249

---

P9_TA(2021)0232

Nevznesenie námietky voči delegovanému aktu: ročné poplatky za dohľad, ktoré ESMA účtuje archívom obchodných údajov za rok 2021

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie z 24. marca 2021, ktorým sa menia delegované nariadenia (EÚ) č. 1003/2013 a (EÚ) 2019/360, pokiaľ ide o ročné poplatky za dohľad, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje archívom obchodných údajov za rok 2021 (C(2021)01874 – 2021/2617(DEA))

(2022/C 15/38)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2021)01874), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2021)01874),

| — | so zreteľom na list Komisie z 25. marca 2021, ktorým ho žiada, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Komisie z 25. marca 2021, ktorým ho žiada, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu,

| — | so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 11. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 11. mája 2021,

| — | so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1) (EMIR), a najmä na jeho článok 72 ods. 3 a článok 82 ods. 6, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1) (EMIR), a najmä na jeho článok 72 ods. 3 a článok 82 ods. 6,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 z 25. novembra 2015 o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov a opätovného použitia a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 11 ods. 2 a článok 30 ods. 5, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 z 25. novembra 2015 o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov a opätovného použitia a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 11 ods. 2 a článok 30 ods. 5,

| — | so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie k rozhodnutiu Výboru pre hospodárske a menové veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie k rozhodnutiu Výboru pre hospodárske a menové veci,

| — | so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá uplynula 18. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá uplynula 18. mája 2021,

| A. | keďže Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) udeľuje povolenie archívom obchodných údajov a dohliada na ich súlad s príslušnými regulačnými požiadavkami; keďže archívy obchodných údajov platia orgánu ESMA jednorazový registračný poplatok a ročný poplatok za dohľad; keďže od 1. januára 2021 sa situácia archívov obchodných údajov v Únii výrazne zmenila, pretože svoju obchodnú činnosť do Únie previedli, aby naďalej poskytovali svoje služby v Únii, len dva zo štyroch archívov obchodných údajov, ktoré mali pred 1. januárom 2021 sídlo v Spojenom kráľovstve, a to vytvorením nových subjektov v Únii, v dôsledku čoho je súčasná metodika výpočtu poplatkov nezlučiteľná s prevládajúcimi zásadami týkajúcimi sa výpočtu poplatkov; |
| --- | --- |

A.

keďže Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) udeľuje povolenie archívom obchodných údajov a dohliada na ich súlad s príslušnými regulačnými požiadavkami; keďže archívy obchodných údajov platia orgánu ESMA jednorazový registračný poplatok a ročný poplatok za dohľad; keďže od 1. januára 2021 sa situácia archívov obchodných údajov v Únii výrazne zmenila, pretože svoju obchodnú činnosť do Únie previedli, aby naďalej poskytovali svoje služby v Únii, len dva zo štyroch archívov obchodných údajov, ktoré mali pred 1. januárom 2021 sídlo v Spojenom kráľovstve, a to vytvorením nových subjektov v Únii, v dôsledku čoho je súčasná metodika výpočtu poplatkov nezlučiteľná s prevládajúcimi zásadami týkajúcimi sa výpočtu poplatkov;

| B. | keďže na zabezpečenie toho, aby všetky archívy obchodných údajov v Únii platili poplatky za dohľad, ktoré sú úmerné ich skutočnému obratu v Únii v roku 2021, sa do každého z dvoch delegovaných nariadení začlení nový článok, v ktorom sa stanoví osobitné referenčné obdobie na výpočet uplatniteľného obratu, ktoré sa má použiť pri výpočte ročných poplatkov, ktoré archívy obchodných údajov zaplatia orgánu ESMA v roku 2021, s cieľom lepšie zohľadniť zmeny, ktoré nastali v situácii archívov obchodných údajov v Únii; |
| --- | --- |

B.

keďže na zabezpečenie toho, aby všetky archívy obchodných údajov v Únii platili poplatky za dohľad, ktoré sú úmerné ich skutočnému obratu v Únii v roku 2021, sa do každého z dvoch delegovaných nariadení začlení nový článok, v ktorom sa stanoví osobitné referenčné obdobie na výpočet uplatniteľného obratu, ktoré sa má použiť pri výpočte ročných poplatkov, ktoré archívy obchodných údajov zaplatia orgánu ESMA v roku 2021, s cieľom lepšie zohľadniť zmeny, ktoré nastali v situácii archívov obchodných údajov v Únii;

| C. | keďže delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr s cieľom poskytnúť archívom obchodných údajov v Únii spoľahlivý právny základ pre ich činnosť a potrebnú jasnosť, aby mohli plánovať svoj rozpočet, ako aj s cieľom čo najviac minimalizovať akýkoľvek potenciálny vplyv na ich činnosť vyplývajúci zo zmeny výpočtu v porovnaní s rokom 2020; |
| --- | --- |

C.

keďže delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr s cieľom poskytnúť archívom obchodných údajov v Únii spoľahlivý právny základ pre ich činnosť a potrebnú jasnosť, aby mohli plánovať svoj rozpočet, ako aj s cieľom čo najviac minimalizovať akýkoľvek potenciálny vplyv na ich činnosť vyplývajúci zo zmeny výpočtu v porovnaní s rokom 2020;

| 1. | oznamuje, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 1.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/251 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/251

---

P9_TA(2021)0233

Nevznesenie námietky voči delegovanému aktu: doplnenie smernice 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o identifikáciu zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú vplyv na rizikový profil inštitúcie

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie z 25. marca 2021, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, v ktorých sa stanovujú kritériá na vymedzenie riadiacej zodpovednosti, kontrolných funkcií, významných obchodných útvarov a významného vplyvu na rizikový profil významného obchodného útvaru, ako aj kritériá na identifikáciu zamestnancov alebo kategórií zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú vplyv na rizikový profil inštitúcie, ktorý je rovnako významný ako vplyv zamestnancov alebo kategórií zamestnancov uvedených v článku 92 ods. 3 uvedenej smernice (C(2021)01906 – 2021/2618(DEA))

(2022/C 15/39)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2021)01906), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2021)01906),

| — | so zreteľom na list Komisie z 26. marca 2021, ktorým žiada Európsky parlament, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Komisie z 26. marca 2021, ktorým žiada Európsky parlament, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu,

| — | so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 10. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 10. mája 2021,

| — | so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (1) (smernica o kapitálových požiadavkách), a najmä na jej článok 94 ods. 2 a článok 148 ods. 5, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (1) (smernica o kapitálových požiadavkách), a najmä na jej článok 94 ods. 2 a článok 148 ods. 5,

| — | so zreteľom na návrh súboru regulačných technických predpisov, ktoré európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo – EBA) predložil 18. júna 2020 podľa článku 10 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh súboru regulačných technických predpisov, ktoré európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo – EBA) predložil 18. júna 2020 podľa článku 10 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (2),

| — | so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie pre rozhodnutie Výboru pre hospodárske a menové veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie pre rozhodnutie Výboru pre hospodárske a menové veci,

| — | so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá uplynula 18. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá uplynula 18. mája 2021,

| A. | keďže v súlade so smernicou o kapitálových požiadavkách mal EBA predložiť návrh delegovaného nariadenia do 28. decembra 2019; keďže EBA návrh zverejnil 18. júna 2020; keďže Komisia vo svojom návrhu delegovaného nariadenia vykonala určité redakčné zmeny v porovnaní s návrhom, ktorý predložil EBA, a 16. decembra 2020 EBA potvrdil, že tieto redakčné zmeny nepredstavujú zmenu politiky alebo právneho obsahu návrhu schváleného radou orgánov dohľadu EBA, a že preto nebudú namietať voči tomu, aby Komisia pristúpila k prijatiu návrhu vrátane týchto zmien bez toho, aby žiadala EBA o formálne stanovisko; |
| --- | --- |

A.

keďže v súlade so smernicou o kapitálových požiadavkách mal EBA predložiť návrh delegovaného nariadenia do 28. decembra 2019; keďže EBA návrh zverejnil 18. júna 2020; keďže Komisia vo svojom návrhu delegovaného nariadenia vykonala určité redakčné zmeny v porovnaní s návrhom, ktorý predložil EBA, a 16. decembra 2020 EBA potvrdil, že tieto redakčné zmeny nepredstavujú zmenu politiky alebo právneho obsahu návrhu schváleného radou orgánov dohľadu EBA, a že preto nebudú namietať voči tomu, aby Komisia pristúpila k prijatiu návrhu vrátane týchto zmien bez toho, aby žiadala EBA o formálne stanovisko;

| B. | keďže delegované nariadenie bolo ovplyvnené rokovaniami o smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/338 zo 16. februára 2021, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ, pokiaľ ide o požiadavky na informácie, správu produktov a obmedzenia pozícií, a smernice 2013/36/EÚ a (EÚ) 2019/878, pokiaľ ide o ich uplatňovanie na investičné spoločnosti, v záujme pomoci pri obnove po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (3), ktorá bola uverejnená 26. februára 2021 a revidovalo sa ňou splnomocnenie EBA na zabezpečenie toho, aby investičné spoločnosti, na ktoré sa v súčasnosti vzťahuje smernica o kapitálových požiadavkách a na ktoré sa bude vzťahovať smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2034 z 27. novembra 2019 o prudenciálnom dohľade nad investičnými spoločnosťami a o zmene smerníc 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EÚ, 2013/36/EÚ, 2014/59/EÚ a 2014/65/EÚ (4) (smernica o investičných spoločnostiach) najneskôr od 26. júna 2021, nemuseli spĺňať požiadavky delegovaného nariadenia, pretože pre tieto investičné spoločnosti bude prijaté samostatné delegované nariadenie podľa smernice o investičných spoločnostiach, keďže lehota na preskúmanie delegovaného nariadenia sa má skončiť 25. júna 2021; |
| --- | --- |

B.

keďže delegované nariadenie bolo ovplyvnené rokovaniami o smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/338 zo 16. februára 2021, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ, pokiaľ ide o požiadavky na informácie, správu produktov a obmedzenia pozícií, a smernice 2013/36/EÚ a (EÚ) 2019/878, pokiaľ ide o ich uplatňovanie na investičné spoločnosti, v záujme pomoci pri obnove po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (3), ktorá bola uverejnená 26. februára 2021 a revidovalo sa ňou splnomocnenie EBA na zabezpečenie toho, aby investičné spoločnosti, na ktoré sa v súčasnosti vzťahuje smernica o kapitálových požiadavkách a na ktoré sa bude vzťahovať smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2034 z 27. novembra 2019 o prudenciálnom dohľade nad investičnými spoločnosťami a o zmene smerníc 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EÚ, 2013/36/EÚ, 2014/59/EÚ a 2014/65/EÚ (4) (smernica o investičných spoločnostiach) najneskôr od 26. júna 2021, nemuseli spĺňať požiadavky delegovaného nariadenia, pretože pre tieto investičné spoločnosti bude prijaté samostatné delegované nariadenie podľa smernice o investičných spoločnostiach, keďže lehota na preskúmanie delegovaného nariadenia sa má skončiť 25. júna 2021;

| C. | keďže delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečila právna jasnosť a istota, ktorú príslušné orgány a úverové inštitúcie potrebujú na riadnu identifikáciu osôb zodpovedných za podstupovanie významného rizika na základe rámca smernice o kapitálových požiadavkách, ktorý sa začal uplatňovať 28. decembra 2020; |
| --- | --- |

C.

keďže delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečila právna jasnosť a istota, ktorú príslušné orgány a úverové inštitúcie potrebujú na riadnu identifikáciu osôb zodpovedných za podstupovanie významného rizika na základe rámca smernice o kapitálových požiadavkách, ktorý sa začal uplatňovať 28. decembra 2020;

| 1. | oznamuje, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.

(2)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12.

(3)  Ú. v. EÚ L 68, 26.2.2021, s. 14.

(4)  Ú. v. EÚ L 314, 5.12.2019, s. 64.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/253 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/253

---

P9_TA(2021)0234

Program Európsky zbor solidarity ***II

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú nariadenia (EÚ) 2018/1475 a (EÚ) č. 375/2014 (14153/1/2020 – C9-0143/2021 – 2018/0230(COD))

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

(2022/C 15/40)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (14153/1/2020 – C9-0143/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (14153/1/2020 – C9-0143/2021),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. októbra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. októbra 2018 (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2018 (2),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (3) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (3) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0440),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A9-0156/2021),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal akt spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby podpísal akt hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 201.

(2)  Ú. v. EÚ C 86, 7.3.2019, s. 282.

(3)  Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 218.

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Vyhlásenie Európskej komisie o počte miestnych aktérov, ktorí uplatňujú znalosti, zásady a prístupy získané na základe humanitárnych činností, na ktorých sa daný dobrovoľník a daní experti zúčastnili

Európska komisia berie na vedomie návrh Európskeho parlamentu, aby pri dopĺňaní nariadenia o ustanovenia o vytvorení monitorovacieho a hodnotiaceho rámca zvážila „počet miestnych aktérov, ktorí uplatňujú znalosti, zásady a prístupy získané na základe humanitárnych činností, na ktorých sa daný dobrovoľník a daní experti zúčastnili“.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/255 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/255

---

P9_TA(2021)0235

Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport ***II

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 (14148/1/2020 – C9-0135/2021 – 2018/0191(COD))

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

(2022/C 15/41)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (14148/1/2020 – C9-0135/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (14148/1/2020 – C9-0135/2021),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. októbra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. októbra 2018 (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 6. februára 2019 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 6. februára 2019 (2),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (3) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0367), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (3) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0367),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0159/2021),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie vyhlásenie Komisie uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu, ktoré bude uverejnené v sérii C Úradného vestníka Európskej únie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal akt spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby podpísal akt hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie spolu s vyhlásením Komisie týkajúcim sa aktu v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 194.

(2)  Ú. v. EÚ C 168, 16.5.2019, s. 49.

(3)  Ú. v. EÚ C 108, 26.3.2021, s. 965.

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Vyhlásenie Európskej komisie o osobitných pridelených rozpočtových prostriedkoch pre platformy centier excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy

Bez toho, aby boli dotknuté právomoci legislatívneho a rozpočtového orgánu, sa Komisia zaväzuje prideliť orientačnú sumu 400 miliónov EUR v bežných cenách na podporu platforiem centier excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy počas celého trvania programu za predpokladu, že priebežné hodnotenie programu potvrdí kladné hodnotenie výsledkov akcie.

---

Streda 19. mája 2021

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/257 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/257

---

P9_TA(2021)0237

Výskumný fond pre uhlie a oceľ *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie 2008/376/ES o prijatí výskumného programu Výskumného fondu pre uhlie a oceľ a o viacročných technických pokynoch pre tento program (COM(2020)0320 – C9-0214/2020 – 2020/0141(NLE))

(Konzultácia)

(2022/C 15/42)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0320), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0320),

| — | so zreteľom na článok 2 druhý odsek protokolu č. 37 o finančných následkoch uplynutia platnosti zmluvy o založení ESUO a o výskumnom fonde pre uhlie a oceľ pripojeného k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0214/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2 druhý odsek protokolu č. 37 o finančných následkoch uplynutia platnosti zmluvy o založení ESUO a o výskumnom fonde pre uhlie a oceľ pripojeného k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0214/2020),

| — | zo zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0102/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0102/2021),

| 1. | schvaľuje zmenený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článkom 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade a Komisii. |
| --- | --- |

5.

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Únia 5. októbra 2016 ratifikovala Parížsku dohodu (28). Touto medzinárodnou dohodou sa vyzývajú strany, ktoré ju ratifikovali, aby posilnili globálnu reakciu na hrozbu zmeny klímy
  zameranú
  na obmedzenie
  globálneho
  zvýšenia teploty
  výrazne pod
  2 oC. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Únia 5. októbra 2016 ratifikovala Parížsku dohodu (28). Touto medzinárodnou dohodou sa vyzývajú strany, ktoré ju ratifikovali, aby posilnili globálnu reakciu na hrozbu zmeny klímy
  zameranú
  na obmedzenie
  globálneho
  zvýšenia teploty
  výrazne pod
  2 oC.

| (1) | Únia 5. októbra 2016 ratifikovala Parížsku dohodu
  prijatú na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy

   (28)

  , ktorá nadobudla platnosť 4. novembra 2016
  . Touto medzinárodnou dohodou sa vyzývajú strany, ktoré ju ratifikovali, aby posilnili globálnu reakciu na hrozbu zmeny klímy
  a udržali zvýšenie globálnej teploty výrazne pod hodnotou
  2 oC
  a aby vynaložili úsilie
  na obmedzenie zvýšenia teploty
  na 1,5

  o

  C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia

   (28a). |
| --- | --- |

(1)

Únia 5. októbra 2016 ratifikovala Parížsku dohodu
  prijatú na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy

   (28)

  , ktorá nadobudla platnosť 4. novembra 2016
  . Touto medzinárodnou dohodou sa vyzývajú strany, ktoré ju ratifikovali, aby posilnili globálnu reakciu na hrozbu zmeny klímy
  a udržali zvýšenie globálnej teploty výrazne pod hodnotou
  2 oC
  a aby vynaložili úsilie
  na obmedzenie zvýšenia teploty
  na 1,5

  o

  C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia

   (28a).

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Preto
  treba
  zosúladiť ciele výskumného programu VFUO s medzinárodnými dohodami, ako je Parížska dohoda, ako aj s 
  vedeckými
  , technologickými a politickými cieľmi Únie v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Preto
  treba
  zosúladiť ciele výskumného programu VFUO s medzinárodnými dohodami, ako je Parížska dohoda, ako aj s 
  vedeckými
  , technologickými a politickými cieľmi Únie v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050.

| (6) | Preto
  je potrebné
  zosúladiť ciele výskumného programu VFUO s medzinárodnými dohodami, ako je Parížska dohoda
  , s najlepšími dostupnými vedeckými dôkazmi, najmä so zisteniami, ktoré oznámil Medzivládny panel o zmene klímy
  , ako aj s technologickými a politickými cieľmi Únie v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050. |
| --- | --- |

(6)

Preto
  je potrebné
  zosúladiť ciele výskumného programu VFUO s medzinárodnými dohodami, ako je Parížska dohoda
  , s najlepšími dostupnými vedeckými dôkazmi, najmä so zisteniami, ktoré oznámil Medzivládny panel o zmene klímy
  , ako aj s technologickými a politickými cieľmi Únie v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Výskumný program by mal venovať osobitnú pozornosť výskumu surovín pochádzajúcich z uhoľného odpadu vzhľadom na ich vysoký potenciál vývoja veľmi pokrokových výrobkov v strategických hodnotových reťazcoch, ako sú napríklad anódy batérií alebo uhlíkové vlákna, a v chemickom priemysle. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

Výskumný program by mal venovať osobitnú pozornosť výskumu surovín pochádzajúcich z uhoľného odpadu vzhľadom na ich vysoký potenciál vývoja veľmi pokrokových výrobkov v strategických hodnotových reťazcoch, ako sú napríklad anódy batérií alebo uhlíkové vlákna, a v chemickom priemysle.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 1

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 2 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Výskumný program poskytuje podporu pre spoločný výskum v sektoroch uhlia a ocele. Z výskumného programu sa takisto poskytne podpora na prelomové technológie ekologického oceliarstva, ktoré povedú k vzniku projektov výroby ocele pri takmer nulových emisiách,
  a
  na výskumné projekty na riadenie spravodlivej transformácie bývalých uhoľných baní alebo uhoľných baní v procese zatvárania a súvisiacej infraštruktúry v súlade s Mechanizmom spravodlivej transformácie a v súlade s článkom 4 ods. 2 rozhodnutia Rady 2003/76/ES. Výskumný program
  je
  v súlade s politickými, vedeckými a technologickými cieľmi Únie a 
  dopĺňa
  činnosti vykonávané v členských štátoch a v rámci súčasných výskumných programov
  EÚ
  , predovšetkým
  rámcového
  programu
  v oblasti výskumu, technologického rozvoja
  a 
  demonštračných činností
  (ďalej len „výskumný rámcový program“). | Výskumný program poskytuje podporu
  všetkým príslušným zainteresovaným stranám, a to aj malým a stredným podnikom,
  pre spoločný výskum v sektoroch uhlia a ocele. Z výskumného programu sa takisto poskytne podpora na prelomové technológie ekologického oceliarstva, ktoré povedú k vzniku projektov výroby ocele pri takmer nulových emisiách,
  ako aj
  na výskumné projekty
  vrátane veľkých priemyselných výskumných projektov,
  na riadenie spravodlivej transformácie bývalých uhoľných baní alebo uhoľných baní v procese zatvárania a súvisiacej infraštruktúry v súlade s Mechanizmom spravodlivej transformácie a v súlade s článkom 4 ods. 2 rozhodnutia Rady 2003/76/ES. Výskumný program
  musí byť
  v súlade s politickými,
  sociálnymi, hospodárskymi, klimatickými, environmentálnymi,
  vedeckými a technologickými cieľmi Únie a 
  dopĺňať
  činnosti vykonávané v členských štátoch a v rámci súčasných výskumných programov
  Únie
  , predovšetkým programu
  Horizont Európa – rámcového programu pre výskum
  a 
  inovácie
  (ďalej len „výskumný rámcový program“).
  Výskumný program musí byť predovšetkým v súlade s Parížskou dohodou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Výskumný program poskytuje podporu pre spoločný výskum v sektoroch uhlia a ocele. Z výskumného programu sa takisto poskytne podpora na prelomové technológie ekologického oceliarstva, ktoré povedú k vzniku projektov výroby ocele pri takmer nulových emisiách,
  a
  na výskumné projekty na riadenie spravodlivej transformácie bývalých uhoľných baní alebo uhoľných baní v procese zatvárania a súvisiacej infraštruktúry v súlade s Mechanizmom spravodlivej transformácie a v súlade s článkom 4 ods. 2 rozhodnutia Rady 2003/76/ES. Výskumný program
  je
  v súlade s politickými, vedeckými a technologickými cieľmi Únie a 
  dopĺňa
  činnosti vykonávané v členských štátoch a v rámci súčasných výskumných programov
  EÚ
  , predovšetkým
  rámcového
  programu
  v oblasti výskumu, technologického rozvoja
  a 
  demonštračných činností
  (ďalej len „výskumný rámcový program“).

Výskumný program poskytuje podporu
  všetkým príslušným zainteresovaným stranám, a to aj malým a stredným podnikom,
  pre spoločný výskum v sektoroch uhlia a ocele. Z výskumného programu sa takisto poskytne podpora na prelomové technológie ekologického oceliarstva, ktoré povedú k vzniku projektov výroby ocele pri takmer nulových emisiách,
  ako aj
  na výskumné projekty
  vrátane veľkých priemyselných výskumných projektov,
  na riadenie spravodlivej transformácie bývalých uhoľných baní alebo uhoľných baní v procese zatvárania a súvisiacej infraštruktúry v súlade s Mechanizmom spravodlivej transformácie a v súlade s článkom 4 ods. 2 rozhodnutia Rady 2003/76/ES. Výskumný program
  musí byť
  v súlade s politickými,
  sociálnymi, hospodárskymi, klimatickými, environmentálnymi,
  vedeckými a technologickými cieľmi Únie a 
  dopĺňať
  činnosti vykonávané v členských štátoch a v rámci súčasných výskumných programov
  Únie
  , predovšetkým programu
  Horizont Európa – rámcového programu pre výskum
  a 
  inovácie
  (ďalej len „výskumný rámcový program“).
  Výskumný program musí byť predovšetkým v súlade s Parížskou dohodou.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 1

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 2 – pododsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Výskumný program podporuje výskumné činnosti vrátane demonštračných projektov, ktoré priblížením technológií trhu budú sledovať ciele, ktoré sa pre oblasť uhlia stanovujú v oddiele 3 a pre oblasť ocele v oddiele 4. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Výskumný program podporuje výskumné činnosti vrátane demonštračných projektov, ktoré priblížením technológií trhu budú sledovať ciele, ktoré sa pre oblasť uhlia stanovujú v oddiele 3 a pre oblasť ocele v oddiele 4.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 2

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 4 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Výskumné projekty podporujú
  prechod
  na klimaticky neutrálne hospodárstvo Únie do roku 2050 s cieľom podporiť postupné vyraďovanie fosílnych palív, rozvíjať alternatívne aktivity v bývalých
  banských lokalitách
  a zabrániť environmentálnym škodám z uhoľných baní v procese zatvárania a z bývalých uhoľných baní a ich okolia alebo ich napraviť.
  Projekty
  sa zameriavajú predovšetkým na: | 1.   Výskumné projekty
  prispievajú k dosiahnutiu klimatických cieľov Únie do roku 2030 a
  podporujú
  priemysel v procese prechodu
  na klimaticky neutrálne hospodárstvo Únie do roku 2050 s cieľom podporiť postupné vyraďovanie fosílnych palív, rozvíjať alternatívne aktivity v 
  lokalitách
  bývalých
  uhoľných baní alebo uhoľných elektrární
  a zabrániť environmentálnym škodám z uhoľných baní v procese zatvárania a z bývalých uhoľných baní a ich okolia alebo ich napraviť.
  Bez toho, aby bol dotknutý článok 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
  sa
  projekty
  zameriavajú predovšetkým na: |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

1.   Výskumné projekty podporujú
  prechod
  na klimaticky neutrálne hospodárstvo Únie do roku 2050 s cieľom podporiť postupné vyraďovanie fosílnych palív, rozvíjať alternatívne aktivity v bývalých
  banských lokalitách
  a zabrániť environmentálnym škodám z uhoľných baní v procese zatvárania a z bývalých uhoľných baní a ich okolia alebo ich napraviť.
  Projekty
  sa zameriavajú predovšetkým na:

1.   Výskumné projekty
  prispievajú k dosiahnutiu klimatických cieľov Únie do roku 2030 a
  podporujú
  priemysel v procese prechodu
  na klimaticky neutrálne hospodárstvo Únie do roku 2050 s cieľom podporiť postupné vyraďovanie fosílnych palív, rozvíjať alternatívne aktivity v 
  lokalitách
  bývalých
  uhoľných baní alebo uhoľných elektrární
  a zabrániť environmentálnym škodám z uhoľných baní v procese zatvárania a z bývalých uhoľných baní a ich okolia alebo ich napraviť.
  Bez toho, aby bol dotknutý článok 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
  sa
  projekty
  zameriavajú predovšetkým na:

Pozmeňujúci návrh 7

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 2

Článok 1 – bod 2

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 4 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | vývoj a skúšanie technológií zachytávania, využívania a ukladania oxidu uhličitého; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

vývoj a skúšanie technológií zachytávania, využívania a ukladania oxidu uhličitého;

| a) | vývoj a skúšanie technológií zachytávania, využívania a ukladania oxidu uhličitého
  súvisiacich s využívaním uhlia vrátane recyklácie uhlíka v palivách a materiáloch s cieľom podporiť obehové hospodárstvo
  ; |
| --- | --- |

a)

vývoj a skúšanie technológií zachytávania, využívania a ukladania oxidu uhličitého
  súvisiacich s využívaním uhlia vrátane recyklácie uhlíka v palivách a materiáloch s cieľom podporiť obehové hospodárstvo
  ;

súvisiacich s využívaním uhlia vrátane recyklácie uhlíka v palivách a materiáloch s cieľom podporiť obehové hospodárstvo

Pozmeňujúci návrh 8

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 2

Článok 1 – bod 2

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 4 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | využívanie geotermálnej
  energie v bývalých uhoľných lokalitách; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

využívanie geotermálnej
  energie v bývalých uhoľných lokalitách;

využívanie geotermálnej

| b) | rozvoj čistej
  energie v bývalých uhoľných lokalitách
  s osobitným dôrazom na energetickú účinnosť a bezpečnosť dodávok vrátane využívania geotermálnych zdrojov, uskladňovania energie, e-palív a vodíka z obnoviteľných zdrojov
  ; |
| --- | --- |

b)

rozvoj čistej
  energie v bývalých uhoľných lokalitách
  s osobitným dôrazom na energetickú účinnosť a bezpečnosť dodávok vrátane využívania geotermálnych zdrojov, uskladňovania energie, e-palív a vodíka z obnoviteľných zdrojov
  ;

rozvoj čistej

s osobitným dôrazom na energetickú účinnosť a bezpečnosť dodávok vrátane využívania geotermálnych zdrojov, uskladňovania energie, e-palív a vodíka z obnoviteľných zdrojov

Pozmeňujúci návrh 9

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 2

Článok 1 – bod 2

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 4 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | premenu infraštruktúry na vykurovanie a chladenie uhlím, ako sú siete diaľkového vykurovania a chladenia a priemyselné procesy, na infraštruktúru na alternatívne vykurovanie a chladenie obnoviteľnými zdrojmi, ako je geotermálna energia; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

premenu infraštruktúry na vykurovanie a chladenie uhlím, ako sú siete diaľkového vykurovania a chladenia a priemyselné procesy, na infraštruktúru na alternatívne vykurovanie a chladenie obnoviteľnými zdrojmi, ako je geotermálna energia;

premenu infraštruktúry na vykurovanie a chladenie uhlím, ako sú siete diaľkového vykurovania a chladenia a priemyselné procesy, na infraštruktúru na alternatívne vykurovanie a chladenie obnoviteľnými zdrojmi, ako je geotermálna energia;

Pozmeňujúci návrh 10

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 2

Článok 1 – bod 2

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 4 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | neenergetické využitia a ťažbu surovín z banského odpadu a zvyškov z produkcie bývalých uhoľných baní alebo
  uhoľných
  baní v procese zatvárania, pričom sa náležite posúdi, či je ich vplyv na klímu, životné prostredie a zdravie minimalizovaný a nižší ako alternatívne riešenia; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

neenergetické využitia a ťažbu surovín z banského odpadu a zvyškov z produkcie bývalých uhoľných baní alebo
  uhoľných
  baní v procese zatvárania, pričom sa náležite posúdi, či je ich vplyv na klímu, životné prostredie a zdravie minimalizovaný a nižší ako alternatívne riešenia;

uhoľných

| c) | neenergetické využitia a ťažbu surovín z banského odpadu a zvyškov z produkcie
  získaných z
  bývalých uhoľných baní alebo baní v procese zatvárania, pričom sa náležite posúdi, či je ich vplyv na klímu, životné prostredie a zdravie minimalizovaný a nižší ako alternatívne riešenia
  v súlade s prístupom obehového hospodárstva
  ; |
| --- | --- |

c)

neenergetické využitia a ťažbu surovín z banského odpadu a zvyškov z produkcie
  získaných z
  bývalých uhoľných baní alebo baní v procese zatvárania, pričom sa náležite posúdi, či je ich vplyv na klímu, životné prostredie a zdravie minimalizovaný a nižší ako alternatívne riešenia
  v súlade s prístupom obehového hospodárstva
  ;

získaných z

v súlade s prístupom obehového hospodárstva

Pozmeňujúci návrh 11

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 2

Článok 1 – bod 2

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 4 – odsek 1 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | podporu
  rozvoja účinných programov rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily
  , ktorej sa dotýka postupné zatváranie uhoľných baní
  . Zahŕňa to výskumné činnosti týkajúce sa odbornej prípravy a rekvalifikácie pracovnej sily, ktorá je alebo bola zamestnaná v sektore uhlia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

podporu
  rozvoja účinných programov rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily
  , ktorej sa dotýka postupné zatváranie uhoľných baní
  . Zahŕňa to výskumné činnosti týkajúce sa odbornej prípravy a rekvalifikácie pracovnej sily, ktorá je alebo bola zamestnaná v sektore uhlia.

podporu

, ktorej sa dotýka postupné zatváranie uhoľných baní

| e) | posúdenie vplyvu na zamestnanosť v miestnych spoločenstvách a regiónoch postihnutých postupným vyraďovaním uhlia a podpora
  rozvoja
  regionálnej koncepcie hospodárskeho rozvoja, tvorby pracovných miest a
  účinných programov rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily
  v týchto regiónoch
  . Zahŕňa to výskumné činnosti týkajúce sa odbornej prípravy a rekvalifikácie pracovnej sily, ktorá je alebo bola zamestnaná v sektore uhlia
  , na podporu uhoľných regiónov v procese transformácie
  . |
| --- | --- |

e)

posúdenie vplyvu na zamestnanosť v miestnych spoločenstvách a regiónoch postihnutých postupným vyraďovaním uhlia a podpora
  rozvoja
  regionálnej koncepcie hospodárskeho rozvoja, tvorby pracovných miest a
  účinných programov rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily
  v týchto regiónoch
  . Zahŕňa to výskumné činnosti týkajúce sa odbornej prípravy a rekvalifikácie pracovnej sily, ktorá je alebo bola zamestnaná v sektore uhlia
  , na podporu uhoľných regiónov v procese transformácie
  .

posúdenie vplyvu na zamestnanosť v miestnych spoločenstvách a regiónoch postihnutých postupným vyraďovaním uhlia a podpora

regionálnej koncepcie hospodárskeho rozvoja, tvorby pracovných miest a

v týchto regiónoch

, na podporu uhoľných regiónov v procese transformácie

Pozmeňujúci návrh 12

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 3

Článok 1 – bod 3

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 5 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Výskumné projekty sa zameriavajú na choroby súvisiace s ťažobnými činnosťami s cieľom zlepšiť zdravie ľudí žijúcich v uhoľných regiónoch v procese transformácie. Výskumné projekty tiež zabezpečia ochranné opatrenia počas zatvárania baní a v bývalých baniach. | Výskumné projekty sa zameriavajú na choroby súvisiace s ťažobnými činnosťami s 
  osobitným dôrazom na choroby spôsobené znečistením ovzdušia s
  cieľom zlepšiť zdravie ľudí žijúcich v uhoľných regiónoch v procese transformácie. Výskumné projekty tiež zabezpečia ochranné opatrenia počas zatvárania baní a v bývalých baniach. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Výskumné projekty sa zameriavajú na choroby súvisiace s ťažobnými činnosťami s cieľom zlepšiť zdravie ľudí žijúcich v uhoľných regiónoch v procese transformácie. Výskumné projekty tiež zabezpečia ochranné opatrenia počas zatvárania baní a v bývalých baniach.

Výskumné projekty sa zameriavajú na choroby súvisiace s ťažobnými činnosťami s 
  osobitným dôrazom na choroby spôsobené znečistením ovzdušia s
  cieľom zlepšiť zdravie ľudí žijúcich v uhoľných regiónoch v procese transformácie. Výskumné projekty tiež zabezpečia ochranné opatrenia počas zatvárania baní a v bývalých baniach.

osobitným dôrazom na choroby spôsobené znečistením ovzdušia s

Pozmeňujúci návrh 13

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 4

Článok 1 – bod 4

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 6 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Minimalizácia environmentálnych vplyvov
  uhoľných baní
  v procese transformácie | Prevencia a
  minimalizácia environmentálnych vplyvov
  sektora uhlia
  v procese transformácie |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Minimalizácia environmentálnych vplyvov
  uhoľných baní
  v procese transformácie

uhoľných baní

Prevencia a
  minimalizácia environmentálnych vplyvov
  sektora uhlia
  v procese transformácie

Prevencia a

sektora uhlia

Pozmeňujúci návrh 14

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 4

Článok 1 – bod 4

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 6 – odsek 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Prednosť sa dáva projektom, ktoré sledujú jeden alebo viaceré z týchto cieľov: | 2.   Prednosť sa dáva projektom
  založeným na inovačných technológiách alebo inovačnom prepojení technológií
  , ktoré sledujú jeden alebo viaceré z týchto cieľov: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Prednosť sa dáva projektom, ktoré sledujú jeden alebo viaceré z týchto cieľov:

2.   Prednosť sa dáva projektom
  založeným na inovačných technológiách alebo inovačnom prepojení technológií
  , ktoré sledujú jeden alebo viaceré z týchto cieľov:

Pozmeňujúci návrh 15

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 4

Článok 1 – bod 4

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 6 – odsek 2 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | nakladanie s 
  a
  banským odpadom, popolčekom a produktmi odsírenia z uhoľných baní v procese zatvárania a z bývalých uhoľných baní a ich opätovné využívanie, spolu s ďalšími formami odpadu, ak je to relevantné; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

nakladanie s 
  a
  banským odpadom, popolčekom a produktmi odsírenia z uhoľných baní v procese zatvárania a z bývalých uhoľných baní a ich opätovné využívanie, spolu s ďalšími formami odpadu, ak je to relevantné;

a

| c) | nakladanie s banským odpadom, popolčekom a produktmi odsírenia z uhoľných baní
  a uhoľných elektrární
  v procese zatvárania a z bývalých uhoľných baní
  a uhoľných elektrární
  a ich opätovné využívanie, spolu s ďalšími formami odpadu, ak je to relevantné; |
| --- | --- |

c)

nakladanie s banským odpadom, popolčekom a produktmi odsírenia z uhoľných baní
  a uhoľných elektrární
  v procese zatvárania a z bývalých uhoľných baní
  a uhoľných elektrární
  a ich opätovné využívanie, spolu s ďalšími formami odpadu, ak je to relevantné;

a uhoľných elektrární

a uhoľných elektrární

Pozmeňujúci návrh 16

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 4

Článok 1 – bod 4

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 6 – odsek 2 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | obnova životného prostredia v oblasti bývalých zariadení alebo zariadení
  , ktoré využívali uhlie a
  sú v procese zatvárania, a v ich okolí, najmä vody, zeme, pôdy a biodiverzity; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

obnova životného prostredia v oblasti bývalých zariadení alebo zariadení
  , ktoré využívali uhlie a
  sú v procese zatvárania, a v ich okolí, najmä vody, zeme, pôdy a biodiverzity;

, ktoré využívali uhlie a

| f) | obnova životného prostredia v oblasti bývalých zariadení
  súvisiacich s uhlím
  alebo zariadení
  súvisiacich s uhlím, ktoré
  sú v procese zatvárania, a v ich okolí, najmä vody, zeme, pôdy a biodiverzity; |
| --- | --- |

f)

obnova životného prostredia v oblasti bývalých zariadení
  súvisiacich s uhlím
  alebo zariadení
  súvisiacich s uhlím, ktoré
  sú v procese zatvárania, a v ich okolí, najmä vody, zeme, pôdy a biodiverzity;

súvisiacich s uhlím

súvisiacich s uhlím, ktoré

Pozmeňujúci návrh 17

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 4

Článok 1 – bod 4

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 6 – odsek 2 – písmeno g a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ga) | rozvoj regionálnej koncepcie diverzifikácie hospodárskych činností pre miestny rozvoj a vytváranie zelených a kvalitných pracovných miest s prispôsobenou transformáciou štruktúry zamestnanosti a prispôsobením zručností. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ga)

ga)

rozvoj regionálnej koncepcie diverzifikácie hospodárskych činností pre miestny rozvoj a vytváranie zelených a kvalitných pracovných miest s prispôsobenou transformáciou štruktúry zamestnanosti a prispôsobením zručností.

rozvoj regionálnej koncepcie diverzifikácie hospodárskych činností pre miestny rozvoj a vytváranie zelených a kvalitných pracovných miest s prispôsobenou transformáciou štruktúry zamestnanosti a prispôsobením zručností.

Pozmeňujúci návrh 18

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 8 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Výskum a technologický rozvoj (VTR) sa zameriava na vývoj, demonštráciu a zlepšovanie procesov výroby ocele pri takmer nulových emisiách s cieľom zlepšiť kvalitu výrobkov a zvýšiť produktivitu. Neoddeliteľnou súčasťou požadovaných činností je podstatné zníženie emisií, spotreby energie, uhlíkovej stopy a iných vplyvov na životné prostredie, ako aj zachovanie zdrojov. Výskumné projekty sa zameriavajú na jednu alebo viaceré z týchto oblastí: | Výskum a technologický rozvoj (VTR) sa zameriava na vývoj, demonštráciu a zlepšovanie procesov výroby ocele pri takmer nulových emisiách s cieľom zlepšiť kvalitu výrobkov a zvýšiť produktivitu
  v úzkej synergii so spoločnosťami pôsobiacimi v tomto odvetví
  . Neoddeliteľnou súčasťou požadovaných činností je podstatné zníženie emisií, spotreby energie, uhlíkovej stopy a iných vplyvov na životné prostredie
  prostredníctvom objektívne overiteľných nástrojov, parametrov a údajov
  , ako aj zachovanie zdrojov. Výskumné projekty sa zameriavajú na jednu alebo viaceré z týchto oblastí: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Výskum a technologický rozvoj (VTR) sa zameriava na vývoj, demonštráciu a zlepšovanie procesov výroby ocele pri takmer nulových emisiách s cieľom zlepšiť kvalitu výrobkov a zvýšiť produktivitu. Neoddeliteľnou súčasťou požadovaných činností je podstatné zníženie emisií, spotreby energie, uhlíkovej stopy a iných vplyvov na životné prostredie, ako aj zachovanie zdrojov. Výskumné projekty sa zameriavajú na jednu alebo viaceré z týchto oblastí:

Výskum a technologický rozvoj (VTR) sa zameriava na vývoj, demonštráciu a zlepšovanie procesov výroby ocele pri takmer nulových emisiách s cieľom zlepšiť kvalitu výrobkov a zvýšiť produktivitu
  v úzkej synergii so spoločnosťami pôsobiacimi v tomto odvetví
  . Neoddeliteľnou súčasťou požadovaných činností je podstatné zníženie emisií, spotreby energie, uhlíkovej stopy a iných vplyvov na životné prostredie
  prostredníctvom objektívne overiteľných nástrojov, parametrov a údajov
  , ako aj zachovanie zdrojov. Výskumné projekty sa zameriavajú na jednu alebo viaceré z týchto oblastí:

v úzkej synergii so spoločnosťami pôsobiacimi v tomto odvetví

prostredníctvom objektívne overiteľných nástrojov, parametrov a údajov

Pozmeňujúci návrh 19

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 6

Článok 1 – bod 6

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 8 – odsek 1 – písmeno g

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| g) | inovačné technológie a riešenia pre procesy výroby železa a ocele, ktoré
  podporujú
  medziodvetvové činnosti, demonštračné projekty integrujúce výrobu energie s nulovými emisiami alebo prispievajúce k čistému vodíkovému hospodárstvu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

g)

inovačné technológie a riešenia pre procesy výroby železa a ocele, ktoré
  podporujú
  medziodvetvové činnosti, demonštračné projekty integrujúce výrobu energie s nulovými emisiami alebo prispievajúce k čistému vodíkovému hospodárstvu.

podporujú

| g) | inovačné technológie a riešenia pre procesy výroby železa a ocele, ktoré
  uľahčujú
  medziodvetvové činnosti
  , synergie, vytváranie priemyselných klastrov a symbiózu, s cieľom umožniť vyššiu obehovosť
  , demonštračné projekty integrujúce výrobu energie s nulovými emisiami alebo prispievajúce k čistému vodíkovému hospodárstvu. |
| --- | --- |

g)

inovačné technológie a riešenia pre procesy výroby železa a ocele, ktoré
  uľahčujú
  medziodvetvové činnosti
  , synergie, vytváranie priemyselných klastrov a symbiózu, s cieľom umožniť vyššiu obehovosť
  , demonštračné projekty integrujúce výrobu energie s nulovými emisiami alebo prispievajúce k čistému vodíkovému hospodárstvu.

uľahčujú

, synergie, vytváranie priemyselných klastrov a symbiózu, s cieľom umožniť vyššiu obehovosť

Pozmeňujúci návrh 20

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 9 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | zlepšenie vlastností ocele, ako sú mechanické a fyzikálne vlastnosti, vhodnosť na ďalšie spracovanie, vhodnosť pre rôzne využitia a rozličné pracovné podmienky; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

zlepšenie vlastností ocele, ako sú mechanické a fyzikálne vlastnosti, vhodnosť na ďalšie spracovanie, vhodnosť pre rôzne využitia a rozličné pracovné podmienky;

| b) | zlepšenie vlastností ocele, ako sú mechanické a fyzikálne vlastnosti, vhodnosť na ďalšie spracovanie, vhodnosť pre rôzne využitia a rozličné pracovné podmienky
  , s osobitným dôrazom na recyklovanú oceľ
  ; |
| --- | --- |

b)

zlepšenie vlastností ocele, ako sú mechanické a fyzikálne vlastnosti, vhodnosť na ďalšie spracovanie, vhodnosť pre rôzne využitia a rozličné pracovné podmienky
  , s osobitným dôrazom na recyklovanú oceľ
  ;

, s osobitným dôrazom na recyklovanú oceľ

Pozmeňujúci návrh 21

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 9 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | predĺženie životnosti najmä zlepšením odolnosti ocelí a oceľových konštrukcií proti teplu a korózii, mechanickej a tepelnej únave a/alebo iným zhoršujúcim sa účinkom; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

predĺženie životnosti najmä zlepšením odolnosti ocelí a oceľových konštrukcií proti teplu a korózii, mechanickej a tepelnej únave a/alebo iným zhoršujúcim sa účinkom;

| c) | predĺženie životnosti
  , umožnenie dizajnu v záujme obehovosti vrátane modularity a materiálovej efektívnosti,
  najmä zlepšením odolnosti ocelí a oceľových konštrukcií proti teplu a korózii, mechanickej a tepelnej únave a/alebo iným zhoršujúcim sa účinkom; |
| --- | --- |

c)

predĺženie životnosti
  , umožnenie dizajnu v záujme obehovosti vrátane modularity a materiálovej efektívnosti,
  najmä zlepšením odolnosti ocelí a oceľových konštrukcií proti teplu a korózii, mechanickej a tepelnej únave a/alebo iným zhoršujúcim sa účinkom;

, umožnenie dizajnu v záujme obehovosti vrátane modularity a materiálovej efektívnosti,

Pozmeňujúci návrh 22

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 7

Článok 1 – bod 7

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 9 – odsek 1 – písmeno g

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| g) | ocele vysokej kvality pre využitie
  napr.
  v mobilite, vrátane udržateľnosti, metód ekodizajnu, modernizácie, úspory hmotnosti a/alebo
  bezpečnostných riešení
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

g)

ocele vysokej kvality pre využitie
  napr.
  v mobilite, vrátane udržateľnosti, metód ekodizajnu, modernizácie, úspory hmotnosti a/alebo
  bezpečnostných riešení
  .

napr.

bezpečnostných riešení

| g) | ocele vysokej kvality pre využitie
  napríklad
  v mobilite, vrátane udržateľnosti, metód ekodizajnu, modernizácie, úspory hmotnosti a/alebo
  bezpečnostného riešenia, napríklad vysokopevnostné ocele
  . |
| --- | --- |

g)

ocele vysokej kvality pre využitie
  napríklad
  v mobilite, vrátane udržateľnosti, metód ekodizajnu, modernizácie, úspory hmotnosti a/alebo
  bezpečnostného riešenia, napríklad vysokopevnostné ocele
  .

napríklad

bezpečnostného riešenia, napríklad vysokopevnostné ocele

Pozmeňujúci návrh 23

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 8

Článok 1 – bod 8

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 10 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | techniky na recykláciu zastaranej ocele a vedľajších produktov z rôznych zdrojov a zvýšenie kvality oceľového šrotu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

techniky na recykláciu zastaranej ocele a vedľajších produktov z rôznych zdrojov a zvýšenie kvality oceľového šrotu;

| a) | techniky na recykláciu
  a zhodnocovanie
  zastaranej ocele a vedľajších produktov z rôznych zdrojov a zvýšenie kvality oceľového šrotu
  s osobitným dôrazom na zabránenie zníženiu kvality ocele v dôsledku kontaminácie inými kovmi, napríklad meďou
  ; |
| --- | --- |

a)

techniky na recykláciu
  a zhodnocovanie
  zastaranej ocele a vedľajších produktov z rôznych zdrojov a zvýšenie kvality oceľového šrotu
  s osobitným dôrazom na zabránenie zníženiu kvality ocele v dôsledku kontaminácie inými kovmi, napríklad meďou
  ;

a zhodnocovanie

s osobitným dôrazom na zabránenie zníženiu kvality ocele v dôsledku kontaminácie inými kovmi, napríklad meďou

Pozmeňujúci návrh 24

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 8

Článok 1 – bod 8

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 10 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | spracovanie odpadu a zhodnotenie cenných druhotných surovín, vrátane trosiek, vnútri a mimo oceliarskeho závodu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

spracovanie odpadu a zhodnotenie cenných druhotných surovín, vrátane trosiek, vnútri a mimo oceliarskeho závodu;

| b) | spracovanie odpadu a zhodnotenie cenných druhotných surovín, vrátane trosiek, vnútri a mimo oceliarskeho závodu
  , ako aj opätovné použitie druhotných surovín, rezíduí a vedľajších produktov z iných odvetví, ako je biomasa, na výrobu ocele a zlievanie
  ; |
| --- | --- |

b)

spracovanie odpadu a zhodnotenie cenných druhotných surovín, vrátane trosiek, vnútri a mimo oceliarskeho závodu
  , ako aj opätovné použitie druhotných surovín, rezíduí a vedľajších produktov z iných odvetví, ako je biomasa, na výrobu ocele a zlievanie
  ;

, ako aj opätovné použitie druhotných surovín, rezíduí a vedľajších produktov z iných odvetví, ako je biomasa, na výrobu ocele a zlievanie

Pozmeňujúci návrh 25

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 8

Článok 1 – bod 8

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 10 – odsek 1 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | dizajn akostných tried ocele a skladaných konštrukcií, ktoré uľahčujú
  jednoduchú obnovu ocele na recykláciu alebo
  opätovné
  využitie
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

dizajn akostných tried ocele a skladaných konštrukcií, ktoré uľahčujú
  jednoduchú obnovu ocele na recykláciu alebo
  opätovné
  využitie
  ;

jednoduchú obnovu ocele na recykláciu alebo

využitie

| d) | dizajn akostných tried ocele a skladaných konštrukcií, ktoré uľahčujú
  lepšie zaobchádzanie so šrotom a demontáž po skončení životnosti, aby sa umožnilo jednoduché
  opätovné
  získanie, opätovné použitie a recyklácia ocele a iných materiálov
  ; |
| --- | --- |

d)

dizajn akostných tried ocele a skladaných konštrukcií, ktoré uľahčujú
  lepšie zaobchádzanie so šrotom a demontáž po skončení životnosti, aby sa umožnilo jednoduché
  opätovné
  získanie, opätovné použitie a recyklácia ocele a iných materiálov
  ;

lepšie zaobchádzanie so šrotom a demontáž po skončení životnosti, aby sa umožnilo jednoduché

získanie, opätovné použitie a recyklácia ocele a iných materiálov

Pozmeňujúci návrh 26

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – bod 9

Článok 1 – bod 9

Rozhodnutie 2008/376/ES

Článok 10a – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | zlepšenie riadenia pracovnej sily s prediktívnymi modelmi dopytu po pracovnej sile a ich prerozdelenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

zlepšenie riadenia pracovnej sily s prediktívnymi modelmi dopytu po pracovnej sile a ich prerozdelenia.

zlepšenie riadenia pracovnej sily s prediktívnymi modelmi dopytu po pracovnej sile a ich prerozdelenia.

---

(28)  
  Mnohostranná zmluva, kapitola XXVII Životné prostredie, 7.d Parížska dohoda. Nadobudla platnosť 4. novembra 2016.

28

Mnohostranná zmluva, kapitola XXVII Životné prostredie, 7.d Parížska dohoda. Nadobudla platnosť 4. novembra 2016.

(28)  

  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

28

Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

(28a)  
  Článok 2 ods. 1 písm. a) Parížskej dohody.

28a

Článok 2 ods. 1 písm. a) Parížskej dohody.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/267 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/267

---

P9_TA(2021)0239

Program Kreatívna Európa ***II

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1295/2013 (14146/1/2020 – C9-0134/2021 – 2018/0190(COD))

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

(2022/C 15/43)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (14146/1/2020 – C9-0134/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (14146/1/2020 – C9-0134/2021),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 12. decembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 12. decembra 2018 (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 6. februára 2019 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 6. februára 2019 (2),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (3) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (3) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0366),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0161/2021),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie vyhlásenia Komisie, ktoré sú uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal akt spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby podpísal akt hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 87.

(2)  Ú. v. EÚ C 168, 16.5.2019, s. 37.

(3)  Ú. v. EÚ C 108, 26.3.2021, s. 934.

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Vyhlásenia Komisie

V kontexte odôvodnenia 23 a článku 1 prílohy I, osobitných akcií e), ako aj článku 7 ods. 5 vyššie uvedeného nariadenia, na ktorom sa spoluzákonodarcovia dohodli 14. decembra 2020, Európska komisia potvrdzuje svoj zámer vyhlásiť výzvy na predkladanie návrhov s výzvou na predkladanie žiadostí o viacročné granty na prevádzku, o ktoré by mohol žiadať Mládežnícky orchester Európskej únie a iné subjekty a ktoré by zabezpečili potrebnú stabilitu na fungovanie potrieb týchto subjektov. Tieto výzvy budú podmienené prijatím pracovných programov, v ktorých sa stanovia presné podmienky, ako je načasovanie výziev alebo predpokladané trvanie dohôd o grante. Komisia ďalej potvrdzuje svoj zámer spustiť prvú z takýchto výziev v ročnom pracovnom programe na rok 2021. Tento zámer podlieha prijatiu vyššie uvedeného nariadenia a konečnej dohody o rozpočte Únie na rok 2021.

Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že spoluzákonodarcovia sa rozhodli zachovať logo MEDIA. Je to v rozpore s horizontálnym prístupom, podľa ktorého sa v budúcom dlhodobom rozpočte nepočíta so špecifickými programovými logami. Zámerom Komisie je zabezpečiť, aby Európania vnímali Úniu ako celok vďaka tomu, že jej rôzne programy budú používať jednotný európsky emblém. Tento emblém je spoločný pre všetky inštitúcie EÚ a bude dôležitou súčasťou jednoduchých, jednotných a záväzných požiadaviek na komunikáciu a zviditeľnenie platných pre všetky programy. V záujme dosiahnutia celkovej dohody o programe môže Komisia akceptovať zachovanie loga MEDIA pod podmienkou, že zostane obmedzené na trvanie príslušného programového obdobia.

Komisia je naďalej presvedčená, že komunikácia a viditeľnosť akcií EÚ vo vzťahu k širokej verejnosti je účinnejšia bez log špecifických pre programy. Je aj naďalej pripravená spoluzákonodarcom preukázať opodstatnenosť tohto prístupu v dostatočnom predstihu pred rokovaniami o nasledujúcom programovom období.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/269 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/269

---

P9_TA(2021)0246

Európske centrum kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti ***II

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier (05628/2/2021 – C9-0152/2021 – 2018/0328(COD))

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

(2022/C 15/44)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (05628/2/2021 – C9-0152/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (05628/2/2021 – C9-0152/2021),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 23. januára 2019 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 23. januára 2019 (1),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (2) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (2) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0630),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0166/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0166/2021),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal akt spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby podpísal akt hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 63.

(2)  Ú. v. EÚ C 158, 30.4.2021, s. 850.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/270 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/270

---

P9_TA(2021)0247

Program Fiscalis pre spoluprácu v oblasti zdaňovania na obdobie 2021 –2027 ***II

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2021 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program „Fiscalis“ pre spoluprácu v oblasti zdaňovania a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD))

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

(2022/C 15/45)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (06116/1/2021 – C9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (06116/1/2021 – C9-0179/2021),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. októbra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 17. októbra 2018 (1),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (2) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0443), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (2) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0443),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre hospodárske a menové veci do druhého čítania (A9-0167/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre hospodárske a menové veci do druhého čítania (A9-0167/2021),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie vyhlásenie Rady, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu a ktoré Európsky parlament vysoko oceňuje a ktoré bolo kľúčom k dosiahnutiu konečnej dohody; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal akt spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby podpísal akt hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 118.

(2)  Ú. v. EÚ C 158, 30.4.2021, s. 459.

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Vyhlásenie Rady

Rada berie na vedomie záujem Európskeho parlamentu o väčšiu transparentnosť, pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. V kontexte právneho rámca zmlúv, ktorým sa riadia medziinštitucionálne vzťahy, Rada uznáva pridanú hodnotu, ktorú majú každoročné výmeny názorov s Európskym parlamentom a Komisiou o ponaučeniach z programu Fiscalis vychádzajúce z výročných správ Komisie o pokroku.

---

Štvrtok 20. mája 2021

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/272 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/272

---

P9_TA(2021)0254

Životné prostredie: nariadenie o Aarhuskom dohovore ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 20. mája 2021 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (COM(2020)0642 – C9-0321/2020 – 2020/0289(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2022/C 15/46)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (4) bolo prijaté s cieľom prispieť k plneniu záväzkov vyplývajúcich z Aarhuského dohovoru, a to stanovením pravidiel uplatňovania jeho ustanovení na inštitúcie a orgány Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (4) bolo prijaté s cieľom prispieť k plneniu záväzkov vyplývajúcich z Aarhuského dohovoru, a to stanovením pravidiel uplatňovania jeho ustanovení na inštitúcie a orgány Únie.

| (2) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (4) bolo prijaté s cieľom prispieť k plneniu záväzkov vyplývajúcich z Aarhuského dohovoru, a to stanovením pravidiel uplatňovania jeho ustanovení na inštitúcie a orgány Únie.
  Týmto nariadením sa preto mení nariadenie (ES) č. 1367/2006 s cieľom vykonať článok 9 ods. 3 a článok 9 ods. 4 dohovoru. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (4) bolo prijaté s cieľom prispieť k plneniu záväzkov vyplývajúcich z Aarhuského dohovoru, a to stanovením pravidiel uplatňovania jeho ustanovení na inštitúcie a orgány Únie.
  Týmto nariadením sa preto mení nariadenie (ES) č. 1367/2006 s cieľom vykonať článok 9 ods. 3 a článok 9 ods. 4 dohovoru.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Vo svojom
  oznámení Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov
  z 11. decembra 2019
  venovanom európskemu ekologickému dohovoru (t. j. európskej
  zelenej dohode) sa Komisia zaviazala zvážiť revíziu nariadenia (ES) č. 1367/2006 s cieľom zlepšiť prístup občanov a mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa ochranou životného prostredia, ktorí majú obavy o zlučiteľnosť
  rozhodnutí
  vyznačujúcich sa účinkami na životné prostredie s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia, k správnemu a súdnemu preskúmaniu na úrovni Únie. Komisia sa zároveň zaviazala podniknúť kroky na zlepšenie ich prístupu k spravodlivosti na vnútroštátnych súdoch vo všetkých členských štátoch a na tento účel vydala
  oznámenie
  s názvom
  Zlepšovanie
  prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Vo svojom
  oznámení Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov
  z 11. decembra 2019
  venovanom európskemu ekologickému dohovoru (t. j. európskej
  zelenej dohode) sa Komisia zaviazala zvážiť revíziu nariadenia (ES) č. 1367/2006 s cieľom zlepšiť prístup občanov a mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa ochranou životného prostredia, ktorí majú obavy o zlučiteľnosť
  rozhodnutí
  vyznačujúcich sa účinkami na životné prostredie s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia, k správnemu a súdnemu preskúmaniu na úrovni Únie. Komisia sa zároveň zaviazala podniknúť kroky na zlepšenie ich prístupu k spravodlivosti na vnútroštátnych súdoch vo všetkých členských štátoch a na tento účel vydala
  oznámenie
  s názvom
  Zlepšovanie
  prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch.

| (3) | Vo svojom
  oznámení
  z 11. decembra 2019
  o Európskej
  zelenej dohode sa Komisia zaviazala zvážiť revíziu nariadenia (ES) č. 1367/2006 s cieľom zlepšiť prístup občanov a environmentálnych mimovládnych organizácií, ktoré majú
  konkrétne
  obavy o zlučiteľnosť
  správnych aktov
  vyznačujúcich sa účinkami na životné prostredie s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia, k správnemu a súdnemu preskúmaniu na úrovni Únie. Komisia sa zároveň zaviazala podniknúť kroky na zlepšenie ich prístupu k spravodlivosti na vnútroštátnych súdoch vo všetkých členských štátoch a na tento účel vydala
  svoje oznámenie zo 14. októbra 2020 o zlepšovaní
  prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch
  , v ktorom potvrdzuje, že „prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia prostredníctvom Súdneho dvora Európskej únie a vnútroštátnych súdov ako súdov Únie predstavuje dôležité podporné opatrenie, ktoré má pomôcť uskutočniť transformáciu podľa Európskej zelenej dohody, a je spôsobom, ako posilniť úlohu, ktorú občianska spoločnosť môže zohrávať ako strážca v demokratickom priestore“
  . |
| --- | --- |

(3)

Vo svojom
  oznámení
  z 11. decembra 2019
  o Európskej
  zelenej dohode sa Komisia zaviazala zvážiť revíziu nariadenia (ES) č. 1367/2006 s cieľom zlepšiť prístup občanov a environmentálnych mimovládnych organizácií, ktoré majú
  konkrétne
  obavy o zlučiteľnosť
  správnych aktov
  vyznačujúcich sa účinkami na životné prostredie s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia, k správnemu a súdnemu preskúmaniu na úrovni Únie. Komisia sa zároveň zaviazala podniknúť kroky na zlepšenie ich prístupu k spravodlivosti na vnútroštátnych súdoch vo všetkých členských štátoch a na tento účel vydala
  svoje oznámenie zo 14. októbra 2020 o zlepšovaní
  prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch
  , v ktorom potvrdzuje, že „prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia prostredníctvom Súdneho dvora Európskej únie a vnútroštátnych súdov ako súdov Únie predstavuje dôležité podporné opatrenie, ktoré má pomôcť uskutočniť transformáciu podľa Európskej zelenej dohody, a je spôsobom, ako posilniť úlohu, ktorú občianska spoločnosť môže zohrávať ako strážca v demokratickom priestore“
  .

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | V článku 9 ods. 4 Aarhuského dohovoru sa uvádza, že súdne konania patriace do rozsahu pôsobnosti článku 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru by nemali byť neúnosne nákladné. S cieľom zabezpečiť, aby súdne konania podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 1367/2006 neboli neúnosne nákladné

   (1a)

  a aby boli trovy konania pre žiadateľa predvídateľné, inštitúcie alebo orgány Únie by mali v prípade, že súdny spor vyhrajú, požadovať náhradu nákladov primeranej výšky. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

V článku 9 ods. 4 Aarhuského dohovoru sa uvádza, že súdne konania patriace do rozsahu pôsobnosti článku 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru by nemali byť neúnosne nákladné. S cieľom zabezpečiť, aby súdne konania podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 1367/2006 neboli neúnosne nákladné

   (1a)

  a aby boli trovy konania pre žiadateľa predvídateľné, inštitúcie alebo orgány Únie by mali v prípade, že súdny spor vyhrajú, požadovať náhradu nákladov primeranej výšky.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | S prihliadnutím na ustanovenia článku 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru, ako aj na
  otázky nastolené Výborom
  pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru (5) by sa malo právo Únie zosúladiť s ustanoveniami Aarhuského dohovoru, pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, a to zlučiteľne so základnými zásadami práva Únie a s jej systémom súdneho preskúmania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

S prihliadnutím na ustanovenia článku 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru, ako aj na
  otázky nastolené Výborom
  pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru (5) by sa malo právo Únie zosúladiť s ustanoveniami Aarhuského dohovoru, pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, a to zlučiteľne so základnými zásadami práva Únie a s jej systémom súdneho preskúmania.

| (4) | S prihliadnutím na ustanovenia článku 9 ods. 3
  a 4
  Aarhuského dohovoru, ako aj na
  rady Výboru
  pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru (5) by sa malo právo Únie zosúladiť s ustanoveniami Aarhuského dohovoru, pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, a to zlučiteľne so základnými zásadami práva Únie
  vrátane jej zmlúv
  a s jej systémom súdneho preskúmania.
  Nariadenie (ES) č. 1367/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(4)

S prihliadnutím na ustanovenia článku 9 ods. 3
  a 4
  Aarhuského dohovoru, ako aj na
  rady Výboru
  pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru (5) by sa malo právo Únie zosúladiť s ustanoveniami Aarhuského dohovoru, pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, a to zlučiteľne so základnými zásadami práva Únie
  vrátane jej zmlúv
  a s jej systémom súdneho preskúmania.
  Nariadenie (ES) č. 1367/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Článok 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru stanovuje, že každá zmluvná strana v rámci svojich vnútroštátnych právnych predpisov zabezpečí, aby dotknutí jednotlivci z radov verejnosti, ak spĺňajú kritériá stanovené v jej vnútroštátnom práve, mali prístup k súdnym alebo iným opravným prostriedkom s cieľom napadnúť vecnú a procesnú zákonnosť akéhokoľvek rozhodnutia, úkonu alebo opomenutia, ktoré sú v rozpore s ustanoveniami jej vnútroštátneho práva v oblasti životného prostredia. Správne preskúmanie podľa nariadenia o Aarhuskom dohovore dopĺňa celkový systém Únie pre správne a súdne preskúmanie, ktorý jednotlivcom z radov verejnosti umožňuje preskúmanie správnych aktov súdnymi opravnými prostriedkami priamo na úrovni Únie, a to buď podľa článku 263 ods. 4 ZFEÚ, alebo podľa článku 267 ZFEÚ prostredníctvom vnútroštátnych súdov, ktoré sú podľa zmlúv neoddeliteľnou súčasťou systému Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4a)

Článok 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru stanovuje, že každá zmluvná strana v rámci svojich vnútroštátnych právnych predpisov zabezpečí, aby dotknutí jednotlivci z radov verejnosti, ak spĺňajú kritériá stanovené v jej vnútroštátnom práve, mali prístup k súdnym alebo iným opravným prostriedkom s cieľom napadnúť vecnú a procesnú zákonnosť akéhokoľvek rozhodnutia, úkonu alebo opomenutia, ktoré sú v rozpore s ustanoveniami jej vnútroštátneho práva v oblasti životného prostredia. Správne preskúmanie podľa nariadenia o Aarhuskom dohovore dopĺňa celkový systém Únie pre správne a súdne preskúmanie, ktorý jednotlivcom z radov verejnosti umožňuje preskúmanie správnych aktov súdnymi opravnými prostriedkami priamo na úrovni Únie, a to buď podľa článku 263 ods. 4 ZFEÚ, alebo podľa článku 267 ZFEÚ prostredníctvom vnútroštátnych súdov, ktoré sú podľa zmlúv neoddeliteľnou súčasťou systému Únie.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Obmedzenie vnútorného preskúmania stanovené v nariadení (ES) č. 1367/2006 na správne akty individuálneho určenia
  predstavuje hlavnú prekážku
  pre mimovládne organizácie zaoberajúce sa ochranou životného prostredia, ktoré majú záujem využiť nástroj vnútorného preskúmania podľa článku 10 uvedeného nariadenia aj v prípade správnych aktov so širším určením. Preto je
  potrebné
  rozšíriť rozsah postupu vnútorného preskúmania, ktorý je stanovený v uvedenom nariadení, tak, aby zahŕňal aj nelegislatívne akty všeobecného určenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

Obmedzenie vnútorného preskúmania stanovené v nariadení (ES) č. 1367/2006 na správne akty individuálneho určenia
  predstavuje hlavnú prekážku
  pre mimovládne organizácie zaoberajúce sa ochranou životného prostredia, ktoré majú záujem využiť nástroj vnútorného preskúmania podľa článku 10 uvedeného nariadenia aj v prípade správnych aktov so širším určením. Preto je
  potrebné
  rozšíriť rozsah postupu vnútorného preskúmania, ktorý je stanovený v uvedenom nariadení, tak, aby zahŕňal aj nelegislatívne akty všeobecného určenia.

| (5) | Obmedzenie vnútorného preskúmania stanovené v nariadení (ES) č. 1367/2006 na správne akty individuálneho určenia
  je hlavným dôvodom neprípustnosti
  pre mimovládne organizácie zaoberajúce sa ochranou životného prostredia, ktoré majú záujem využiť nástroj vnútorného preskúmania podľa článku 10 uvedeného nariadenia aj v prípade správnych aktov so širším určením. Preto je
  vhodné
  rozšíriť rozsah postupu vnútorného preskúmania, ktorý je stanovený v uvedenom nariadení, tak, aby zahŕňal aj nelegislatívne akty všeobecného určenia. |
| --- | --- |

(5)

Obmedzenie vnútorného preskúmania stanovené v nariadení (ES) č. 1367/2006 na správne akty individuálneho určenia
  je hlavným dôvodom neprípustnosti
  pre mimovládne organizácie zaoberajúce sa ochranou životného prostredia, ktoré majú záujem využiť nástroj vnútorného preskúmania podľa článku 10 uvedeného nariadenia aj v prípade správnych aktov so širším určením. Preto je
  vhodné
  rozšíriť rozsah postupu vnútorného preskúmania, ktorý je stanovený v uvedenom nariadení, tak, aby zahŕňal aj nelegislatívne akty všeobecného určenia.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Vymedzenie správneho aktu na účely nariadenia (ES) č. 1367/2006 by malo zahŕňať aj nelegislatívne akty. Nelegislatívny akt by si však mohol vyžadovať vykonávacie opatrenia na vnútroštátnej úrovni, voči ktorým
  môžu environmentálne mimovládne organizácie
  získať súdnu ochranu, a to aj predložením podnetu na Súdny dvor Európskej únie formou prejudiciálneho konania v zmysle článku 267 ZFEÚ.
  Preto je vhodné z rozsahu vnútorného preskúmania vylúčiť tie ustanovenia nelegislatívnych aktov, v prípade ktorých sa v práve Únie vyžadujú vykonávacie opatrenia na vnútroštátnej úrovni. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Vymedzenie správneho aktu na účely nariadenia (ES) č. 1367/2006 by malo zahŕňať aj nelegislatívne akty. Nelegislatívny akt by si však mohol vyžadovať vykonávacie opatrenia na vnútroštátnej úrovni, voči ktorým
  môžu environmentálne mimovládne organizácie
  získať súdnu ochranu, a to aj predložením podnetu na Súdny dvor Európskej únie formou prejudiciálneho konania v zmysle článku 267 ZFEÚ.
  Preto je vhodné z rozsahu vnútorného preskúmania vylúčiť tie ustanovenia nelegislatívnych aktov, v prípade ktorých sa v práve Únie vyžadujú vykonávacie opatrenia na vnútroštátnej úrovni.

| (6) | Vymedzenie správneho aktu na účely nariadenia (ES) č. 1367/2006 by malo zahŕňať aj nelegislatívne akty. Nelegislatívny akt by si však mohol vyžadovať vykonávacie opatrenia na vnútroštátnej úrovni, voči ktorým
  možno
  získať súdnu ochranu, a to aj predložením podnetu na Súdny dvor Európskej únie formou prejudiciálneho konania v zmysle článku 267 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(6)

Vymedzenie správneho aktu na účely nariadenia (ES) č. 1367/2006 by malo zahŕňať aj nelegislatívne akty. Nelegislatívny akt by si však mohol vyžadovať vykonávacie opatrenia na vnútroštátnej úrovni, voči ktorým
  možno
  získať súdnu ochranu, a to aj predložením podnetu na Súdny dvor Európskej únie formou prejudiciálneho konania v zmysle článku 267 ZFEÚ.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Aby bolo možné z pojmu „správny akt“ vylúčiť akékoľvek ustanovenia, v záujme právnej istoty sa v práve Únie musí výslovne vyžadovať prijatie vykonávacích aktov na účely uvedených ustanovení. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

Aby bolo možné z pojmu „správny akt“ vylúčiť akékoľvek ustanovenia, v záujme právnej istoty sa v práve Únie musí výslovne vyžadovať prijatie vykonávacích aktov na účely uvedených ustanovení.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Rozsah pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1367/2006 sa vzťahuje na akty prijaté podľa
  práva týkajúceho sa
  životného prostredia.
  Naopak,
  článok 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru sa vzťahuje na podnety voči aktom, ktoré sú „v rozpore“ s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia. Je preto potrebné objasniť, že vnútorné preskúmanie by sa malo vykonať s cieľom overiť, či je správny akt v rozpore s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Rozsah pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1367/2006 sa vzťahuje na akty prijaté podľa
  práva týkajúceho sa
  životného prostredia.
  Naopak,
  článok 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru sa vzťahuje na podnety voči aktom, ktoré sú „v rozpore“ s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia. Je preto potrebné objasniť, že vnútorné preskúmanie by sa malo vykonať s cieľom overiť, či je správny akt v rozpore s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia.

| (9) | Rozsah pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1367/2006 sa vzťahuje na akty prijaté podľa
  právnych predpisov v oblasti
  životného prostredia. Článok 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru sa vzťahuje na podnety voči aktom alebo opomenutiam, ktoré sú „v rozpore“ s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia. Preto je
  v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie
  potrebné objasniť, že vnútorné preskúmanie by sa malo vykonať s cieľom overiť, či je správny akt v rozpore s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia
  v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f). |
| --- | --- |

(9)

Rozsah pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1367/2006 sa vzťahuje na akty prijaté podľa
  právnych predpisov v oblasti
  životného prostredia. Článok 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru sa vzťahuje na podnety voči aktom alebo opomenutiam, ktoré sú „v rozpore“ s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia. Preto je
  v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie
  potrebné objasniť, že vnútorné preskúmanie by sa malo vykonať s cieľom overiť, či je správny akt v rozpore s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia
  v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f).

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Pri posudzovaní, či správny akt obsahuje ustanovenia, ktoré môžu byť
  vzhľadom na ich účinky
  v rozpore s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia, je nevyhnutné zvážiť, či dané ustanovenia môžu mať negatívny vplyv na dosiahnutie cieľov politiky Únie v oblasti životného prostredia, ktoré sú stanovené v článku 191 ZFEÚ. Mechanizmus vnútorného preskúmania by sa mal
  preto
  vzťahovať aj na akty, ktoré boli prijaté pri vykonávaní iných politík, ako je politika Únie v oblasti životného prostredia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Pri posudzovaní, či správny akt obsahuje ustanovenia, ktoré môžu byť
  vzhľadom na ich účinky
  v rozpore s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia, je nevyhnutné zvážiť, či dané ustanovenia môžu mať negatívny vplyv na dosiahnutie cieľov politiky Únie v oblasti životného prostredia, ktoré sú stanovené v článku 191 ZFEÚ. Mechanizmus vnútorného preskúmania by sa mal
  preto
  vzťahovať aj na akty, ktoré boli prijaté pri vykonávaní iných politík, ako je politika Únie v oblasti životného prostredia.

| (10) | Pri posudzovaní, či správny akt obsahuje ustanovenia, ktoré môžu byť v rozpore s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia
  v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f)
  , je nevyhnutné zvážiť
  v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie
  , či dané ustanovenia môžu mať negatívny vplyv na dosiahnutie cieľov politiky Únie v oblasti životného prostredia, ktoré sú stanovené v článku 191 ZFEÚ.
  V prípade, že to tak je,
  mechanizmus vnútorného preskúmania by sa mal vzťahovať aj na akty, ktoré boli prijaté pri vykonávaní iných politík, ako je politika Únie v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

(10)

Pri posudzovaní, či správny akt obsahuje ustanovenia, ktoré môžu byť v rozpore s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia
  v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f)
  , je nevyhnutné zvážiť
  v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie
  , či dané ustanovenia môžu mať negatívny vplyv na dosiahnutie cieľov politiky Únie v oblasti životného prostredia, ktoré sú stanovené v článku 191 ZFEÚ.
  V prípade, že to tak je,
  mechanizmus vnútorného preskúmania by sa mal vzťahovať aj na akty, ktoré boli prijaté pri vykonávaní iných politík, ako je politika Únie v oblasti životného prostredia.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Vzhľadom na článok 263 prvý odsek ZFEÚ, ako ho vykladá Súdny dvor Európskej únie

   (1a)

  , sa má za to, že akt má vonkajšie účinky, a teda môže byť predmetom žiadosti o preskúmanie, ak má mať právne účinky voči tretím stranám. Správne akty, ako sú vymenovania alebo prípravné akty, ktoré nemajú právne účinky voči tretím stranám a pri ktorých sa nemožno domnievať, že majú vonkajšie účinky, by preto v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie nemali predstavovať správne akty podľa nariadenia (ES) č. 1367/2006. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10a)

Vzhľadom na článok 263 prvý odsek ZFEÚ, ako ho vykladá Súdny dvor Európskej únie

   (1a)

  , sa má za to, že akt má vonkajšie účinky, a teda môže byť predmetom žiadosti o preskúmanie, ak má mať právne účinky voči tretím stranám. Správne akty, ako sú vymenovania alebo prípravné akty, ktoré nemajú právne účinky voči tretím stranám a pri ktorých sa nemožno domnievať, že majú vonkajšie účinky, by preto v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie nemali predstavovať správne akty podľa nariadenia (ES) č. 1367/2006.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10b) | S cieľom zabezpečiť právnu konzistentnosť sa akt považuje za akt s právnymi účinkami, a teda môže byť predmetom žiadosti o preskúmanie v súlade s článkom 263 prvým odsekom ZFEÚ, ako ho vykladá Súdny dvor Európskej únie

   (1a)

  . Ak sa má za to, že akt má právne účinky, znamená to, že tento akt môže byť predmetom žiadosti o preskúmanie, bez ohľadu na jeho formu, pretože jeho povaha sa posudzuje z hľadiska jeho účinkov, cieľa a obsahu

   (1b)

  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10b)

S cieľom zabezpečiť právnu konzistentnosť sa akt považuje za akt s právnymi účinkami, a teda môže byť predmetom žiadosti o preskúmanie v súlade s článkom 263 prvým odsekom ZFEÚ, ako ho vykladá Súdny dvor Európskej únie

   (1a)

  . Ak sa má za to, že akt má právne účinky, znamená to, že tento akt môže byť predmetom žiadosti o preskúmanie, bez ohľadu na jeho formu, pretože jeho povaha sa posudzuje z hľadiska jeho účinkov, cieľa a obsahu

   (1b)

  .

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10c) | Akékoľvek procesné lehoty na správnu a/alebo súdnu kontrolu by sa mali uplatňovať až vtedy, keď zainteresované osoby skutočne poznajú obsah správneho aktu týkajúceho sa dôležitého verejného záujmu chráneného právnymi predpismi v oblasti životného prostredia, ktorý je predmetom napadnutia, najmä v prípadoch, keď je individuálny správny akt zastaraný. Je to potrebné, aby sa zabránilo praktikám, ktoré by mohli byť v rozpore s článkom 9 Aarhuského dohovoru a s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, najmä rozsudkom Súdneho dvora z 12. novembra 2019 vo veci C-261/18, Komisia/ Írsko

   (1a)

  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10c)

Akékoľvek procesné lehoty na správnu a/alebo súdnu kontrolu by sa mali uplatňovať až vtedy, keď zainteresované osoby skutočne poznajú obsah správneho aktu týkajúceho sa dôležitého verejného záujmu chráneného právnymi predpismi v oblasti životného prostredia, ktorý je predmetom napadnutia, najmä v prípadoch, keď je individuálny správny akt zastaraný. Je to potrebné, aby sa zabránilo praktikám, ktoré by mohli byť v rozpore s článkom 9 Aarhuského dohovoru a s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, najmä rozsudkom Súdneho dvora z 12. novembra 2019 vo veci C-261/18, Komisia/ Írsko

   (1a)

  .

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10d) | Včasné a účinné prostriedky účasti verejnosti na tvorbe a prijímaní legislatívnych a nelegislatívnych aktov Únie sú dôležité na to, aby bolo možné zaoberať sa obavami v ranom štádiu a posúdiť, či je potrebný ďalší návrh na horizontálne zlepšenie účasti verejnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10d)

Včasné a účinné prostriedky účasti verejnosti na tvorbe a prijímaní legislatívnych a nelegislatívnych aktov Únie sú dôležité na to, aby bolo možné zaoberať sa obavami v ranom štádiu a posúdiť, či je potrebný ďalší návrh na horizontálne zlepšenie účasti verejnosti.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (11a) | Vzhľadom na kľúčovú úlohu environmentálnych mimovládnych organizácií pri zvyšovaní informovanosti a prijímaní právnych krokov by inštitúcie alebo orgány Únie mali zabezpečiť primeraný prístup k informáciám, účasti a spravodlivosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11a)

Vzhľadom na kľúčovú úlohu environmentálnych mimovládnych organizácií pri zvyšovaní informovanosti a prijímaní právnych krokov by inštitúcie alebo orgány Únie mali zabezpečiť primeraný prístup k informáciám, účasti a spravodlivosti.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Podľa judikatúry Súdneho dvora EÚ (6) sa od
  mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa ochranou životného prostredia, ktoré žiadajú
  o vnútorné preskúmanie správneho aktu, vyžaduje, aby pri odôvodňovaní svojej žiadosti o preskúmanie
  predložili
  dostatočne zásadné faktické informácie alebo právne tvrdenia, ktoré poukazujú na vážne pochybnosti v súvislosti s daným aktom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Podľa judikatúry Súdneho dvora EÚ (6) sa od
  mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa ochranou životného prostredia, ktoré žiadajú
  o vnútorné preskúmanie správneho aktu, vyžaduje, aby pri odôvodňovaní svojej žiadosti o preskúmanie
  predložili
  dostatočne zásadné faktické informácie alebo právne tvrdenia, ktoré poukazujú na vážne pochybnosti v súvislosti s daným aktom.

| (12) | Podľa judikatúry Súdneho dvora EÚ (6) sa od
  strany, ktorá žiada
  o vnútorné preskúmanie správneho aktu, vyžaduje, aby pri odôvodňovaní svojej žiadosti o preskúmanie
  predložila
  dostatočne zásadné faktické informácie alebo právne tvrdenia, ktoré poukazujú na vážne pochybnosti v súvislosti s daným aktom.
  Táto požiadavka by sa mala uplatňovať aj podľa nariadenia (ES) č. 1367/2006. |
| --- | --- |

(12)

Podľa judikatúry Súdneho dvora EÚ (6) sa od
  strany, ktorá žiada
  o vnútorné preskúmanie správneho aktu, vyžaduje, aby pri odôvodňovaní svojej žiadosti o preskúmanie
  predložila
  dostatočne zásadné faktické informácie alebo právne tvrdenia, ktoré poukazujú na vážne pochybnosti v súvislosti s daným aktom.
  Táto požiadavka by sa mala uplatňovať aj podľa nariadenia (ES) č. 1367/2006.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Počas posudzovania žiadosti o vnútorné preskúmanie by iné strany, ktorých sa daná žiadosť priamo týka, ako sú spoločnosti alebo verejné orgány, mali mať možnosť predložiť pripomienky dotknutej inštitúcii alebo orgánu Únie v lehotách stanovených v nariadení (ES) č. 1367/2006. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12a)

Počas posudzovania žiadosti o vnútorné preskúmanie by iné strany, ktorých sa daná žiadosť priamo týka, ako sú spoločnosti alebo verejné orgány, mali mať možnosť predložiť pripomienky dotknutej inštitúcii alebo orgánu Únie v lehotách stanovených v nariadení (ES) č. 1367/2006.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12b) | Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie

   (1a)

  , ak opatrenie štátnej pomoci podľa článku 107 ZFEÚ predstavuje porušenie práva Únie v oblasti životného prostredia, nemožno toto opatrenie štátnej pomoci vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. Komisia by mala stanoviť jasné usmernenia na uľahčenie posudzovania zlučiteľnosti štátnej pomoci s príslušnými ustanoveniami práva Únie vrátane práva Únie týkajúceho sa životného prostredia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12b)

Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie

   (1a)

  , ak opatrenie štátnej pomoci podľa článku 107 ZFEÚ predstavuje porušenie práva Únie v oblasti životného prostredia, nemožno toto opatrenie štátnej pomoci vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. Komisia by mala stanoviť jasné usmernenia na uľahčenie posudzovania zlučiteľnosti štátnej pomoci s príslušnými ustanoveniami práva Únie vrátane práva Únie týkajúceho sa životného prostredia.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12c) | Nariadenie (ES) č. 1367/2006 stanovuje spoločné ustanovenia, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov týkajúcich sa prístupu k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na úrovni Únie. Je to primerané a prispieva to k zabezpečeniu právnej istoty a zvýšeniu transparentnosti vykonávacích opatrení prijatých s ohľadom na záväzky vyplývajúce z Aarhuského dohovoru. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12c)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006 stanovuje spoločné ustanovenia, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov týkajúcich sa prístupu k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na úrovni Únie. Je to primerané a prispieva to k zabezpečeniu právnej istoty a zvýšeniu transparentnosti vykonávacích opatrení prijatých s ohľadom na záväzky vyplývajúce z Aarhuského dohovoru.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12d) | Do rozsahu pôsobnosti konania o preskúmaní podľa nariadenia (ES) č. 1367/2006 by mala spadať tak vecná, ako aj procesná zákonnosť napadnutého aktu. V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie sa konanie podľa článku 263 ods. 4 ZFEÚ a článku 12 nariadenia (ES) č. 1367/2006 nemôže zakladať na dôvodoch alebo dôkazoch, ktoré sa neuvádzajú v žiadosti o preskúmanie, pretože inak by bol účel požiadavky uvedený v článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1367/2006, ktorý sa týka odôvodnenia žiadosti o preskúmanie, zbytočný a predmet konania začatého na základe žiadosti by sa zmenil

   (1a)

  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12d)

Do rozsahu pôsobnosti konania o preskúmaní podľa nariadenia (ES) č. 1367/2006 by mala spadať tak vecná, ako aj procesná zákonnosť napadnutého aktu. V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie sa konanie podľa článku 263 ods. 4 ZFEÚ a článku 12 nariadenia (ES) č. 1367/2006 nemôže zakladať na dôvodoch alebo dôkazoch, ktoré sa neuvádzajú v žiadosti o preskúmanie, pretože inak by bol účel požiadavky uvedený v článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1367/2006, ktorý sa týka odôvodnenia žiadosti o preskúmanie, zbytočný a predmet konania začatého na základe žiadosti by sa zmenil

   (1a)

  .

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Akty prijaté verejnými orgánmi členských štátov vrátane vnútroštátnych vykonávacích opatrení prijatých na úrovni členských štátov, ktoré sa vyžadujú na základe nelegislatívneho aktu podľa práva Únie, nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1367/2006 v súlade so zmluvami a so zásadou autonómie vnútroštátnych súdov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

Akty prijaté verejnými orgánmi členských štátov vrátane vnútroštátnych vykonávacích opatrení prijatých na úrovni členských štátov, ktoré sa vyžadujú na základe nelegislatívneho aktu podľa práva Únie, nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1367/2006 v súlade so zmluvami a so zásadou autonómie vnútroštátnych súdov.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä právo na dobrú správu vecí verejných (článok 41) a právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces (článok 47). Toto nariadenie prispieva k účinnosti systému Únie týkajúceho sa správneho a súdneho preskúmania, čím posilňuje uplatňovanie článkov 41 a 47 charty, a tak prispieva k upevňovaniu právneho štátu v zmysle článku 2 Zmluvy o Európskej únii (
  ZEÚ
  ). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä právo na dobrú správu vecí verejných (článok 41) a právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces (článok 47). Toto nariadenie prispieva k účinnosti systému Únie týkajúceho sa správneho a súdneho preskúmania, čím posilňuje uplatňovanie článkov 41 a 47 charty, a tak prispieva k upevňovaniu právneho štátu v zmysle článku 2 Zmluvy o Európskej únii (
  ZEÚ
  ).

| (14) | V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä
  zásada ochrany životného prostredia (článok 37),
  právo na dobrú správu vecí verejných (článok 41) a právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces (článok 47). Toto nariadenie prispieva k účinnosti systému Únie týkajúceho sa správneho a súdneho preskúmania
  v záležitostiach životného prostredia
  , čím posilňuje uplatňovanie článkov
  37,
  41 a 47 charty, a tak prispieva k upevňovaniu právneho štátu v zmysle článku 2 Zmluvy o Európskej únii (
  ďalej len Zmluva o EÚ
  ). |
| --- | --- |

(14)

V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané Chartou základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä
  zásada ochrany životného prostredia (článok 37),
  právo na dobrú správu vecí verejných (článok 41) a právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces (článok 47). Toto nariadenie prispieva k účinnosti systému Únie týkajúceho sa správneho a súdneho preskúmania
  v záležitostiach životného prostredia
  , čím posilňuje uplatňovanie článkov
  37,
  41 a 47 charty, a tak prispieva k upevňovaniu právneho štátu v zmysle článku 2 Zmluvy o Európskej únii (
  ďalej len Zmluva o EÚ
  ).

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 2 – odsek 1 – písmeno g

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| g) | „správny akt“ je nelegislatívny akt prijatý inštitúciou alebo orgánom Únie, ktorý má právne
  záväzné
  a vonkajšie účinky a obsahuje ustanovenia, ktoré môžu byť
  vzhľadom na ich účinky
  v rozpore s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f)
  , a to s výnimkou tých ustanovení tohto aktu, v prípade ktorých si právo Únie výslovne vyžaduje vykonávacie opatrenia na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni
  ; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

g)

„správny akt“ je nelegislatívny akt prijatý inštitúciou alebo orgánom Únie, ktorý má právne
  záväzné
  a vonkajšie účinky a obsahuje ustanovenia, ktoré môžu byť
  vzhľadom na ich účinky
  v rozpore s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f)
  , a to s výnimkou tých ustanovení tohto aktu, v prípade ktorých si právo Únie výslovne vyžaduje vykonávacie opatrenia na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni
  ;

| g) | „správny akt“ je nelegislatívny akt prijatý inštitúciou alebo orgánom Únie, ktorý má právne a vonkajšie účinky a obsahuje ustanovenia, ktoré môžu byť v rozpore s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f);
  správne akty nezahŕňajú akty prijaté verejnými orgánmi členských štátov; |
| --- | --- |

g)

„správny akt“ je nelegislatívny akt prijatý inštitúciou alebo orgánom Únie, ktorý má právne a vonkajšie účinky a obsahuje ustanovenia, ktoré môžu byť v rozpore s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f);
  správne akty nezahŕňajú akty prijaté verejnými orgánmi členských štátov;

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 a (nový)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 2 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a. | V článku 2 sa odsek 2 mení takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

1a.

2.   Správne akty a správna nečinnosť nezahŕňajú nečinnosť ani opatrenia prijaté inštitúciou alebo orgánom Spoločenstva, ak koná ako orgán správneho preskúmavania
  , napr.
  podľa:

„2.   Správne akty a správna nečinnosť nezahŕňajú nečinnosť ani opatrenia prijaté inštitúciou alebo orgánom Spoločenstva, ak koná ako orgán správneho preskúmavania podľa:

| a) | článkov 81, 82
  , 86 a 87
  zmluvy (
  pravidlá hospodárskej súťaže
  ); |
| --- | --- |

a)

článkov 81, 82
  , 86 a 87
  zmluvy (
  pravidlá hospodárskej súťaže
  );

, 86 a 87

pravidlá hospodárskej súťaže

| a) | článkov 81
  a
  82 zmluvy
  [články 101 a 102 ZFEÚ]
  (
  vrátane pravidiel o fúziách
  ) |
| --- | --- |

a)

článkov 81
  a
  82 zmluvy
  [články 101 a 102 ZFEÚ]
  (
  vrátane pravidiel o fúziách
  )

a

[články 101 a 102 ZFEÚ]

vrátane pravidiel o fúziách

| b) | článkov 226 a 228 zmluvy (konania o porušení); |
| --- | --- |

b)

článkov 226 a 228 zmluvy (konania o porušení);

| b) | článkov 226 a 228 zmluvy
  [články 258 a 260 ZFEÚ]
  (konania o porušení); |
| --- | --- |

b)

článkov 226 a 228 zmluvy
  [články 258 a 260 ZFEÚ]
  (konania o porušení);

[články 258 a 260 ZFEÚ]

| c) | článku 195 zmluvy (konania ombudsmana); |
| --- | --- |

c)

článku 195 zmluvy (konania ombudsmana);

| c) | článku 195 zmluvy
  [článok 258 ZFEÚ]
  (konania ombudsmana); |
| --- | --- |

c)

článku 195 zmluvy
  [článok 258 ZFEÚ]
  (konania ombudsmana);

[článok 258 ZFEÚ]

| d) | článku 280 zmluvy (konania OLAF-u). |
| --- | --- |

d)

článku 280 zmluvy (konania OLAF-u).

| d) | článku 280 zmluvy
  [článok 325 ZFEÚ]
  (konania ombudsmana); |
| --- | --- |

d)

článku 280 zmluvy
  [článok 325 ZFEÚ]
  (konania ombudsmana);

[článok 325 ZFEÚ]

| da) | článkov 86 a 87 [články 106 a 107 ZFEÚ] (pravidlá hospodárskej súťaže) do... [18 mesiacov po prijatí tohto nariadenia]. |
| --- | --- |

da)

da)

článkov 86 a 87 [články 106 a 107 ZFEÚ] (pravidlá hospodárskej súťaže) do... [18 mesiacov po prijatí tohto nariadenia].

článkov 86 a 87 [články 106 a 107 ZFEÚ] (pravidlá hospodárskej súťaže) do... [18 mesiacov po prijatí tohto nariadenia].

| db) | Najneskôr ... [18 mesiacov od dátumu prijatia tohto nariadenia] Komisia prijme usmernenia na uľahčenie posudzovania zlučiteľnosti štátnej pomoci s príslušnými ustanoveniami právnych predpisov Únie týkajúcich sa životného prostredia vrátane informácií, ktoré majú členské štáty predložiť Komisii pri oznamovaní štátnej pomoci.“ |
| --- | --- |

db)

db)

Najneskôr ... [18 mesiacov od dátumu prijatia tohto nariadenia] Komisia prijme usmernenia na uľahčenie posudzovania zlučiteľnosti štátnej pomoci s príslušnými ustanoveniami právnych predpisov Únie týkajúcich sa životného prostredia vrátane informácií, ktoré majú členské štáty predložiť Komisii pri oznamovaní štátnej pomoci.“

Najneskôr ... [18 mesiacov od dátumu prijatia tohto nariadenia] Komisia prijme usmernenia na uľahčenie posudzovania zlučiteľnosti štátnej pomoci s príslušnými ustanoveniami právnych predpisov Únie týkajúcich sa životného prostredia vrátane informácií, ktoré majú členské štáty predložiť Komisii pri oznamovaní štátnej pomoci.“

Pozmeňujúci návrh 25

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 b (nový)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 4 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1b. | V článku 4 sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1b.

1b.

V článku 4 sa odsek 2 nahrádza takto:

2.   Informácie o životnom prostredí, ktoré sa majú sprístupniť a šíriť, sa podľa potreby aktualizujú. Okrem dokumentov uvedených v článku 12 ods. 2 a 3 a článku 13 ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 1049/2001 databázy alebo registre
  obsahujú
  :

„2.   Informácie o životnom prostredí, ktoré sa majú sprístupniť a šíriť, sa podľa potreby aktualizujú. Okrem dokumentov uvedených v článku 12 ods. 2 a 3 a článku 13 ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 1049/2001 databázy alebo registre
  zahŕňajú čo najskôr potom, ako sú konsolidované
  :“

| a) | znenia medzinárodných zmlúv, dohovorov alebo dohôd, právnych predpisov
  Spoločenstva
  o životnom prostredí alebo s ním súvisiace a politík, plánov a programov, ktoré sa týkajú životného prostredia; |
| --- | --- |

a)

znenia medzinárodných zmlúv, dohovorov alebo dohôd, právnych predpisov
  Spoločenstva
  o životnom prostredí alebo s ním súvisiace a politík, plánov a programov, ktoré sa týkajú životného prostredia;

Spoločenstva

| a) | znenia medzinárodných zmlúv, dohovorov alebo dohôd, právnych predpisov
  Únie
  o životnom prostredí alebo s ním súvisiace a politík, plánov a programov, ktoré sa týkajú životného prostredia; |
| --- | --- |

a)

znenia medzinárodných zmlúv, dohovorov alebo dohôd, právnych predpisov
  Únie
  o životnom prostredí alebo s ním súvisiace a politík, plánov a programov, ktoré sa týkajú životného prostredia;

Únie

| aa) | pozície členských štátov vyjadrené v rozhodovacích postupoch vedúcich k prijatiu právnych predpisov Únie alebo správnych aktov o životnom prostredí alebo s ním súvisiacich; |
| --- | --- |

aa)

aa)

pozície členských štátov vyjadrené v rozhodovacích postupoch vedúcich k prijatiu právnych predpisov Únie alebo správnych aktov o životnom prostredí alebo s ním súvisiacich;

pozície členských štátov vyjadrené v rozhodovacích postupoch vedúcich k prijatiu právnych predpisov Únie alebo správnych aktov o životnom prostredí alebo s ním súvisiacich;

| b) | správy o pokroku v súvislosti s vykonávaním položiek uvedených v písmene a), ak ich inštitúcie alebo orgány
  Spoločenstva
  pripravili alebo ich majú v elektronickej podobe; |
| --- | --- |

b)

správy o pokroku v súvislosti s vykonávaním položiek uvedených v písmene a), ak ich inštitúcie alebo orgány
  Spoločenstva
  pripravili alebo ich majú v elektronickej podobe;

Spoločenstva

| b) | správy o pokroku v súvislosti s vykonávaním položiek uvedených v písmene a), ak ich inštitúcie alebo orgány
  Únie
  pripravili alebo ich majú v elektronickej podobe; |
| --- | --- |

b)

správy o pokroku v súvislosti s vykonávaním položiek uvedených v písmene a), ak ich inštitúcie alebo orgány
  Únie
  pripravili alebo ich majú v elektronickej podobe;

Únie

| c) | kroky uskutočnené v konaní o porušení práva Spoločenstva od vydania odôvodneného stanoviska podľa článku 
  226
  ods. 1 zmluvy; |
| --- | --- |

c)

kroky uskutočnené v konaní o porušení práva Spoločenstva od vydania odôvodneného stanoviska podľa článku 
  226
  ods. 1 zmluvy;

226

| c) | kroky uskutočnené v konaní o porušení práva Spoločenstva od vydania odôvodneného stanoviska podľa článku 
  258
  ods. 1 zmluvy; |
| --- | --- |

c)

kroky uskutočnené v konaní o porušení práva Spoločenstva od vydania odôvodneného stanoviska podľa článku 
  258
  ods. 1 zmluvy;

258

| d) | správy o stave životného prostredia uvedené v odseku 4; |
| --- | --- |

d)

správy o stave životného prostredia uvedené v odseku 4;

| d) | správy o stave životného prostredia uvedené v odseku 4; |
| --- | --- |

d)

správy o stave životného prostredia uvedené v odseku 4;

| e) | údaje alebo prehľady údajov získané z monitorovania činností, ktoré ovplyvňujú alebo by mohli ovplyvniť životné prostredie; |
| --- | --- |

e)

údaje alebo prehľady údajov získané z monitorovania činností, ktoré ovplyvňujú alebo by mohli ovplyvniť životné prostredie;

| e) | údaje alebo prehľady údajov získané z monitorovania činností, ktoré ovplyvňujú alebo by mohli ovplyvniť životné prostredie; |
| --- | --- |

e)

údaje alebo prehľady údajov získané z monitorovania činností, ktoré ovplyvňujú alebo by mohli ovplyvniť životné prostredie;

| f) | povolenia s významným vplyvom na životné prostredie a environmentálne dohody alebo odkaz na miesto, kde si takéto informácie možno vyžiadať alebo získať; |
| --- | --- |

f)

povolenia s významným vplyvom na životné prostredie a environmentálne dohody alebo odkaz na miesto, kde si takéto informácie možno vyžiadať alebo získať;

| f) | povolenia s významným vplyvom na životné prostredie a environmentálne dohody alebo odkaz na miesto, kde si takéto informácie možno vyžiadať alebo získať; |
| --- | --- |

f)

povolenia s významným vplyvom na životné prostredie a environmentálne dohody alebo odkaz na miesto, kde si takéto informácie možno vyžiadať alebo získať;

| g) | štúdie vplyvov na životné prostredie a hodnotenia rizika týkajúce sa zložiek životného prostredia alebo odkaz na miesto, kde si takéto informácie možno vyžiadať alebo získať.“ |
| --- | --- |

g)

štúdie vplyvov na životné prostredie a hodnotenia rizika týkajúce sa zložiek životného prostredia alebo odkaz na miesto, kde si takéto informácie možno vyžiadať alebo získať.“

| g) | štúdie vplyvov na životné prostredie a hodnotenia rizika týkajúce sa zložiek životného prostredia alebo odkaz na miesto, kde si takéto informácie možno vyžiadať alebo získať.“ |
| --- | --- |

g)

štúdie vplyvov na životné prostredie a hodnotenia rizika týkajúce sa zložiek životného prostredia alebo odkaz na miesto, kde si takéto informácie možno vyžiadať alebo získať.“

Pozmeňujúci návrh 26

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Každá mimovládna organizácia,
  ktorá spĺňa
  podmienky uvedené v článku 11, je oprávnená požiadať o vnútorné preskúmanie inštitúciu alebo orgán Únie, ktoré prijali správny akt, alebo v prípade údajnej správnej nečinnosti mali takýto akt prijať, a to z dôvodu, že daný akt alebo nečinnosť je v rozpore s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia. | Každá mimovládna organizácia
  alebo jednotlivci z radov verejnosti, ktorí spĺňajú
  podmienky uvedené v článku 11, je oprávnená požiadať o vnútorné preskúmanie inštitúciu alebo orgán Únie, ktoré prijali správny akt, alebo v prípade údajnej správnej nečinnosti mali takýto akt prijať, a to z dôvodu, že daný akt alebo nečinnosť je v rozpore s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Každá mimovládna organizácia,
  ktorá spĺňa
  podmienky uvedené v článku 11, je oprávnená požiadať o vnútorné preskúmanie inštitúciu alebo orgán Únie, ktoré prijali správny akt, alebo v prípade údajnej správnej nečinnosti mali takýto akt prijať, a to z dôvodu, že daný akt alebo nečinnosť je v rozpore s 
  právom týkajúcim sa
  životného prostredia.

ktorá spĺňa

právom týkajúcim sa

Každá mimovládna organizácia
  alebo jednotlivci z radov verejnosti, ktorí spĺňajú
  podmienky uvedené v článku 11, je oprávnená požiadať o vnútorné preskúmanie inštitúciu alebo orgán Únie, ktoré prijali správny akt, alebo v prípade údajnej správnej nečinnosti mali takýto akt prijať, a to z dôvodu, že daný akt alebo nečinnosť je v rozpore s 
  právnymi predpismi v oblasti
  životného prostredia.

alebo jednotlivci z radov verejnosti, ktorí spĺňajú

právnymi predpismi v oblasti

Pozmeňujúci návrh 27

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ak je vykonávací akt vykonávacím opatrením na úrovni Únie, ktoré sa vyžaduje na základe iného nelegislatívneho aktu, predmetná mimovládna organizácia
  môže
  v čase predloženia žiadosti o preskúmanie tohto uvedeného vykonávacieho opatrenia požiadať aj o preskúmanie ustanovenia daného nelegislatívneho aktu, v súvislosti s ktorým sa uvedené vykonávacie opatrenie vyžaduje. | Ak je vykonávací akt vykonávacím opatrením na úrovni Únie, ktoré sa vyžaduje na základe iného nelegislatívneho aktu, predmetná mimovládna organizácia
  alebo jednotlivci z radov verejnosti, ktorí spĺňajú kritériá stanovené v článku 11, môžu
  v čase predloženia žiadosti o preskúmanie tohto uvedeného vykonávacieho opatrenia požiadať aj o preskúmanie ustanovenia daného nelegislatívneho aktu, v súvislosti s ktorým sa uvedené vykonávacie opatrenie vyžaduje. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Ak je vykonávací akt vykonávacím opatrením na úrovni Únie, ktoré sa vyžaduje na základe iného nelegislatívneho aktu, predmetná mimovládna organizácia
  môže
  v čase predloženia žiadosti o preskúmanie tohto uvedeného vykonávacieho opatrenia požiadať aj o preskúmanie ustanovenia daného nelegislatívneho aktu, v súvislosti s ktorým sa uvedené vykonávacie opatrenie vyžaduje.

môže

Ak je vykonávací akt vykonávacím opatrením na úrovni Únie, ktoré sa vyžaduje na základe iného nelegislatívneho aktu, predmetná mimovládna organizácia
  alebo jednotlivci z radov verejnosti, ktorí spĺňajú kritériá stanovené v článku 11, môžu
  v čase predloženia žiadosti o preskúmanie tohto uvedeného vykonávacieho opatrenia požiadať aj o preskúmanie ustanovenia daného nelegislatívneho aktu, v súvislosti s ktorým sa uvedené vykonávacie opatrenie vyžaduje.

alebo jednotlivci z radov verejnosti, ktorí spĺňajú kritériá stanovené v článku 11, môžu

Pozmeňujúci návrh 28

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 10 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Inštitúcia alebo orgán Únie, ktoré sú uvedené v odseku 1, zvážia každú takúto žiadosť, pokiaľ nie je zjavne neopodstatnená. Inštitúcia alebo orgán Únie čo najskôr, najneskôr však do 16 týždňov od doručenia žiadosti, uvedú v písomnej odpovedi svoje dôvody. | 2.   Inštitúcia alebo orgán Únie, ktoré sú uvedené v odseku 1, zvážia každú takúto žiadosť, pokiaľ nie je zjavne neopodstatnená.
  V prípade, že inštitúcia alebo orgán Únie dostane viacero žiadostí o preskúmanie toho istého konania alebo opomenutia s uvedením rovnakých dôvodov, inštitúcia alebo orgán sa môže rozhodnúť spojiť žiadosti a považovať ich za jednu. V takom prípade inštitúcia alebo orgán Únie čo najskôr oznámi toto rozhodnutie všetkým tým, ktorí podali žiadosť o vnútorné preskúmanie toho istého konania alebo opomenutia. Do štyroch týždňov od predloženia takejto žiadosti môžu tretie strany, ktorých sa žiadosť priamo týka, predložiť pripomienky danej inštitúcii alebo orgánu Únie .
  Inštitúcia alebo orgán Únie čo najskôr, najneskôr však do 16 týždňov od doručenia žiadosti, uvedú v písomnej odpovedi svoje dôvody. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Inštitúcia alebo orgán Únie, ktoré sú uvedené v odseku 1, zvážia každú takúto žiadosť, pokiaľ nie je zjavne neopodstatnená. Inštitúcia alebo orgán Únie čo najskôr, najneskôr však do 16 týždňov od doručenia žiadosti, uvedú v písomnej odpovedi svoje dôvody.

2.   Inštitúcia alebo orgán Únie, ktoré sú uvedené v odseku 1, zvážia každú takúto žiadosť, pokiaľ nie je zjavne neopodstatnená.
  V prípade, že inštitúcia alebo orgán Únie dostane viacero žiadostí o preskúmanie toho istého konania alebo opomenutia s uvedením rovnakých dôvodov, inštitúcia alebo orgán sa môže rozhodnúť spojiť žiadosti a považovať ich za jednu. V takom prípade inštitúcia alebo orgán Únie čo najskôr oznámi toto rozhodnutie všetkým tým, ktorí podali žiadosť o vnútorné preskúmanie toho istého konania alebo opomenutia. Do štyroch týždňov od predloženia takejto žiadosti môžu tretie strany, ktorých sa žiadosť priamo týka, predložiť pripomienky danej inštitúcii alebo orgánu Únie .
  Inštitúcia alebo orgán Únie čo najskôr, najneskôr však do 16 týždňov od doručenia žiadosti, uvedú v písomnej odpovedi svoje dôvody.

Pozmeňujúci návrh 29

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 11 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a. | V článku 11 sa vkladá tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.

2a.

V článku 11 sa vkladá tento odsek:

„1a.
     
  Žiadosť o vnútorné preskúmanie v súlade s článkom 10 môžu podať aj jednotlivci z radov verejnosti, ktorí preukážu dostatočný záujem alebo porušenie práva podľa odseku 2 uvedeného nižšie.“

Pozmeňujúci návrh 30

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 b (nový)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 11 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2b. | V článku 11 sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2b.

2b.

V článku 11 sa odsek 2 nahrádza takto:

2.   Komisia prijme ustanovenia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie transparentného a dôsledného uplatňovania podmienok uvedených v 
  odseku
   1.

„2.   Komisia prijme ustanovenia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie transparentného a dôsledného uplatňovania podmienok uvedených v 
  odsekoch
   1 a 
  1a
  .“
  Najneskôr ... [18 mesiacov po prijatí tohto nariadenia] Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 12a, v ktorom stanoví kritériá, ktoré musia spĺňať členovia verejnosti, ako sa uvádza v odseku 1a tohto článku. Komisia preskúma uplatňovanie týchto kritérií aspoň každé tri roky a v prípade potreby zmení delegovaný akt s cieľom zaručiť účinné uplatňovanie práva priznaného jednotlivcom z radov verejnosti uvedeným v odseku 1a.

Kritériá stanovené v delegovanom akte prijatom podľa tohto odseku:

Kritériá stanovené v delegovanom akte prijatom podľa tohto odseku:

| a) | zabezpečujú účinný prístup k spravodlivosti v súlade s celkovými cieľmi Aarhuského dohovoru; |
| --- | --- |

a)

a)

zabezpečujú účinný prístup k spravodlivosti v súlade s celkovými cieľmi Aarhuského dohovoru;

zabezpečujú účinný prístup k spravodlivosti v súlade s celkovými cieľmi Aarhuského dohovoru;

| b) | vyžadujú, aby žiadosť podali jednotlivci z radov verejnosti z rôznych členských štátov, ak ide o konanie alebo opomenutie Únie, ktoré sa dotýka verejnosti vo viac ako jednom členskom štáte; |
| --- | --- |

b)

b)

vyžadujú, aby žiadosť podali jednotlivci z radov verejnosti z rôznych členských štátov, ak ide o konanie alebo opomenutie Únie, ktoré sa dotýka verejnosti vo viac ako jednom členskom štáte;

vyžadujú, aby žiadosť podali jednotlivci z radov verejnosti z rôznych členských štátov, ak ide o konanie alebo opomenutie Únie, ktoré sa dotýka verejnosti vo viac ako jednom členskom štáte;

| c) | sú také, aby sa zabránilo actio popularis, a to aj tým, že sa zabezpečí, aby pri preukazovaní dostatočného záujmu alebo porušenia práva boli jednotlivci z radov verejnosti povinní preukázať, že v porovnaní so širokou verejnosťou sú priamo dotknutí; |
| --- | --- |

c)

c)

sú také, aby sa zabránilo actio popularis, a to aj tým, že sa zabezpečí, aby pri preukazovaní dostatočného záujmu alebo porušenia práva boli jednotlivci z radov verejnosti povinní preukázať, že v porovnaní so širokou verejnosťou sú priamo dotknutí;

sú také, aby sa zabránilo actio popularis, a to aj tým, že sa zabezpečí, aby pri preukazovaní dostatočného záujmu alebo porušenia práva boli jednotlivci z radov verejnosti povinní preukázať, že v porovnaní so širokou verejnosťou sú priamo dotknutí;

| d) | minimalizujú administratívnu záťaž na inštitúcie a orgány Únie.“ |
| --- | --- |

d)

d)

minimalizujú administratívnu záťaž na inštitúcie a orgány Únie.“

minimalizujú administratívnu záťaž na inštitúcie a orgány Únie.“

Pozmeňujúci návrh 31

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 c (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 c (nový)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 11a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2c. | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2c.

2c.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 11a

Verejný register žiadostí o vnútorné preskúmanie

Inštitúcie a orgány Únie najneskôr do 31. decembra 2021 zriadia register všetkých žiadostí, ktoré spĺňajú požiadavky oprávnenosti stanovené v článku 11, ako aj žiadateľov, ktorí spĺňajú uvedené požiadavky a predložili žiadosti. Uvedený register sa pravidelne aktualizuje.“

Pozmeňujúci návrh 32

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 d (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 d (nový)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 12 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2d. | V článku 12 sa odsek 1 mení takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2d.

2d.

V článku 12 sa odsek 1 mení takto:

1.   Mimovládna organizácia,
  ktorá požiadala
  o vnútorné preskúmanie podľa článku 10, môže začať konanie pred Súdnym dvorom v súlade s 
  príslušnými ustanoveniami
  zmluvy.

„1.   Ak sa mimovládna organizácia
  alebo jednotlivci z radov verejnosti
  ,
  ktorí požiadali
  o vnútorné preskúmanie podľa článku 10,
  domnievajú, že rozhodnutie inštitúcie alebo orgánu v reakcii na túto žiadosť nepostačuje na zabezpečenie súladu s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia, môžu
  začať konanie pred Súdnym dvorom v súlade s 
  článkom 263
  zmluvy
  s cieľom preskúmať vecnú a procesnú zákonnosť uvedeného rozhodnutia
  .“

Pozmeňujúci návrh 33

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 e (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 e (nový)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 12 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2e. | V článku 12 sa odsek 2 mení takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2e.

2e.

V článku 12 sa odsek 2 mení takto:

2.   Ak inštitúcia alebo orgán
  Spoločenstva
  nekoná v súlade s článkom 10 ods. 2 alebo 3, mimovládna organizácia
  môže
  začať konanie pred Súdnym dvorom v súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy.

„2.   Ak inštitúcia alebo orgán
  Únie
  nekoná v súlade s článkom 10 ods. 2 alebo 3, mimovládna organizácia
  alebo jednotlivci z radov verejnosti, ktorí požiadali o vnútorné preskúmanie podľa článku 10, môžu
  začať konanie pred Súdnym dvorom v súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy.“

Pozmeňujúci návrh 34

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 f (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 f (nový)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 12 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2f. | Vkladá sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2f.

2f.

Vkladá sa tento odsek:

„2a.
     
  Bez toho, aby bola dotknutá výsada Súdneho dvora o rozdelení trov konania, musí sa zabezpečiť, aby súdne konania začaté podľa tohto článku neboli neprimerane nákladné.“ Inštitúcie a orgány Únie uvedené v článku 10 ods. 1 požadujú náhradu len primeranej výšky nákladov.“

Pozmeňujúci návrh 35

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 g (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 g (nový)

Nariadenie (ES) č. 1367/2006

Článok 12 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2g. | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2g.

2g.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 12a

Vykonávanie delegovania právomoci

1.
     
  Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 11 ods. 2 za podmienok stanovených v tomto článku.

2.
     
  Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 11 ods. 2 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od ... [dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

3.
     
  Delegovanie právomoci uvedené v článku 11 ods. 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.
     
  Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi a verejnosťou v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.
     
  Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.
     
  Delegovaný akt prijatý podľa článku 11 ods. 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0152/2021).

1

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 264, 25.9.2006, s. 13).

4

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 264, 25.9.2006, s. 13).

4

(1a)  
  Oznámenie Komisie zo 4. apríla 2019 o preskúmaní vykonávania environmentálnych právnych predpisov za rok 2019: Európa, ktorá chráni svojich občanov a zlepšuje kvalitu ich života, a oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 o zlepšovaní prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch.

1a

Oznámenie Komisie zo 4. apríla 2019 o preskúmaní vykonávania environmentálnych právnych predpisov za rok 2019: Európa, ktorá chráni svojich občanov a zlepšuje kvalitu ich života, a oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 o zlepšovaní prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch.

(5)  
  Pozri zistenia
  Výboru pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru
  vo veci ACCC/C/2008/32
  na stránke https://
  www.unece.org/env/pp/compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html
  .

5

Pozri zistenia

vo veci ACCC/C/2008/32

www.unece.org/env/pp/compliance/Compliancecommittee/32TableEC.html

(5)  
  Rady
  Výboru pre dodržiavanie Aarhuského dohovoru
  ACCC/M/2017/3 a ACCC/C/2015/128 dostupné
  na stránke https://
  unece
  .
  org/env/pp/cc/accc
  .
  m.2017.3_european-union and https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union..

5

Rady

ACCC/M/2017/3 a ACCC/C/2015/128 dostupné

unece

org/env/pp/cc/accc

m.2017.3_european-union and https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union..

(1a)  
  Rozsudok Súdneho dvora z 3. októbra 2013, Inuit Tapiriit Kanatami a ďalší/Parlament a Rada, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, bod 56.

1a

Rozsudok Súdneho dvora z 3. októbra 2013, Inuit Tapiriit Kanatami a ďalší/Parlament a Rada, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, bod 56.

(1a)  
  Rozsudok Súdneho dvora z 29. januára 2021, ClientEarth/EIB, vo veci T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, body 149 a 153. Pozri tiež rozsudok vo veci C-583/11, bod 56.

1a

Rozsudok Súdneho dvora z 29. januára 2021, ClientEarth/EIB, vo veci T-9/19, ECLI:EU:T:2021:42, body 149 a 153. Pozri tiež rozsudok vo veci C-583/11, bod 56.

(1b)  
  Rozsudky Súdneho dvora z 10. decembra 1957, Usines à tubes de la Sarre/Vysoký úrad, v spojených veciach 1/57 a 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, s. 114; z 31. marca 1971, Komisia/Rada, vo veci 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, bod 42; zo 16. júna 1993, Francúzsko/Komisia, vo veci C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, bod 9; z 20. marca 1997, Francúzsko/Komisia, vo veci C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, bod 22 a z 13. októbra 2011, Deutsche Post a Nemecko/Komisia, v spojených veciach C-463/10 P a C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, bod 36.

1b

Rozsudky Súdneho dvora z 10. decembra 1957, Usines à tubes de la Sarre/Vysoký úrad, v spojených veciach 1/57 a 14/57, ECLI:EU:C:1957:13, s. 114; z 31. marca 1971, Komisia/Rada, vo veci 22/70, ECLI:EU:C:1971:32, bod 42; zo 16. júna 1993, Francúzsko/Komisia, vo veci C-325/91, ECLI:EU:C:1993:245, bod 9; z 20. marca 1997, Francúzsko/Komisia, vo veci C-57/95, ECLI:EU:C:1997:164, bod 22 a z 13. októbra 2011, Deutsche Post a Nemecko/Komisia, v spojených veciach C-463/10 P a C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, bod 36.

(1a)  
  Rozsudok Súdneho dvora z 12. novembra 2019, vec C-261/18, Komisia/ Írsko, ECLI:EU:C:2019:955.

1a

Rozsudok Súdneho dvora z 12. novembra 2019, vec C-261/18, Komisia/ Írsko, ECLI:EU:C:2019:955.

(6)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. septembra 2019 vo veci C-82/17 P, TestBioTech/Komisia, ECLI:EU:C:2019:719, bod 69.

6

(6)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. septembra 2019 vo veci C-82/17 P, TestBioTech/Komisia, ECLI:EU:C:2019:719, bod 69
  a rozsudok vo veci T-9/19
  .

6

a rozsudok vo veci T-9/19

(1a)  
  Rozsudok Súdneho dvora z 22. septembra 2020, Rakúsko/Komisia, vo veci C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

1a

Rozsudok Súdneho dvora z 22. septembra 2020, Rakúsko/Komisia, vo veci C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742.

(1a)  
  Rozsudok vo veci C-82/17, bod 39.

1a

Rozsudok vo veci C-82/17, bod 39.

---

| 12.1.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 15/290 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 15/290

---

P9_TA(2021)0258

Agentúra Európskej únie pre základné práva: predbežná správa

Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2021 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 168/2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (COM(2020)0225) – (2020/0112R(APP))

(2022/C 15/47)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 168/2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (COM(2020)0225), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 168/2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (COM(2020)0225),

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä na jej článok 352, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä na jej článok 352,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 168/2007 z 15. februára 2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (1) (ďalej len „nariadenie o FRA“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 168/2007 z 15. februára 2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (1) (ďalej len „nariadenie o FRA“),

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach, na články 2, 6 a 7 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach, na články 2, 6 a 7 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady EÚ a Európskej komisie z 19. júla 2012 o decentralizovaných agentúrach a spoločný prístup, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady EÚ a Európskej komisie z 19. júla 2012 o decentralizovaných agentúrach a spoločný prístup,

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom Posilnenie Agentúry pre základné práva – revízia nariadenia o Agentúre pre základné práva, ktorú zverejnila jeho tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci v máji 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom Posilnenie Agentúry pre základné práva – revízia nariadenia o Agentúre pre základné práva, ktorú zverejnila jeho tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci v máji 2020,

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 5 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 5 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť,

| — | so zreteľom na predbežnú správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0058/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0058/2021),

| A. | keďže návrh nariadenia Rady predstavuje pokrok pri celkovom zefektívňovaní práce Agentúry pre základné práva (ďalej len „FRA“) tým, že jej umožňuje v plnej miere pôsobiť vo všetkých oblastiach právomoci Únie a objasňujú sa v ňom jej úlohy a pracovné metódy, pričom sa dodržiavajú zásady proporcionality a subsidiarity; keďže je poľutovaniahodné, že jeho právny základ v súčasnosti vyžaduje jednomyseľnosť v Rade a schválenie Európskym parlamentom, čo znamená, že zapojenie Európskeho parlamentu do reformy je obmedzené; |
| --- | --- |

A.

keďže návrh nariadenia Rady predstavuje pokrok pri celkovom zefektívňovaní práce Agentúry pre základné práva (ďalej len „FRA“) tým, že jej umožňuje v plnej miere pôsobiť vo všetkých oblastiach právomoci Únie a objasňujú sa v ňom jej úlohy a pracovné metódy, pričom sa dodržiavajú zásady proporcionality a subsidiarity; keďže je poľutovaniahodné, že jeho právny základ v súčasnosti vyžaduje jednomyseľnosť v Rade a schválenie Európskym parlamentom, čo znamená, že zapojenie Európskeho parlamentu do reformy je obmedzené;

| B. | keďže agentúra FRA významne prispieva k dodržiavaniu základných práv a ako nezávislá a plnohodnotná agentúra EÚ a strážkyňa základných práv by sa mala ďalej posilňovať s cieľom čo najúčinnejšie presadzovať a chrániť základné práva pri súčasnom úsilí o dialóg prostredníctvom aktívneho zapojenia občianskej spoločnosti vrátane advokátskych komôr, profesijných organizácií, sudcov a advokátov; |
| --- | --- |

B.

keďže agentúra FRA významne prispieva k dodržiavaniu základných práv a ako nezávislá a plnohodnotná agentúra EÚ a strážkyňa základných práv by sa mala ďalej posilňovať s cieľom čo najúčinnejšie presadzovať a chrániť základné práva pri súčasnom úsilí o dialóg prostredníctvom aktívneho zapojenia občianskej spoločnosti vrátane advokátskych komôr, profesijných organizácií, sudcov a advokátov;

| C. | keďže ambície EÚ týkajúce sa rozvoja silnejšieho vonkajšieho rozmeru by sa mali odrážať v ďalšom zapojení agentúry FRA do monitorovania a kontroly aktov a činností Únie a jej členských štátov vo všetkých aspektoch spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky; |
| --- | --- |

C.

keďže ambície EÚ týkajúce sa rozvoja silnejšieho vonkajšieho rozmeru by sa mali odrážať v ďalšom zapojení agentúry FRA do monitorovania a kontroly aktov a činností Únie a jej členských štátov vo všetkých aspektoch spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky;

| D. | keďže v globalizovanom svete je mimoriadne dôležité zaručiť dostatočnú ochranu základných práv prostredníctvom medzinárodnej spolupráce s tretími krajinami; |
| --- | --- |

D.

keďže v globalizovanom svete je mimoriadne dôležité zaručiť dostatočnú ochranu základných práv prostredníctvom medzinárodnej spolupráce s tretími krajinami;

| E. | keďže dôveru občanov EÚ v prácu policajných a justičných orgánov možno vybudovať a posilniť, len ak sú akty a činnosti Únie a jej členských štátov dôsledne, starostlivo a konzistentne monitorované, kontrolované a rýchlo zosúladené s povinnosťami v oblasti základných práv; keďže činnosť agentúry FRA v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je teda nanajvýš dôležitá, a preto by jej mandát mal pokrývať aj oblasť policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach; |
| --- | --- |

E.

keďže dôveru občanov EÚ v prácu policajných a justičných orgánov možno vybudovať a posilniť, len ak sú akty a činnosti Únie a jej členských štátov dôsledne, starostlivo a konzistentne monitorované, kontrolované a rýchlo zosúladené s povinnosťami v oblasti základných práv; keďže činnosť agentúry FRA v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je teda nanajvýš dôležitá, a preto by jej mandát mal pokrývať aj oblasť policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach;

| F. | keďže práca agentúry FRA pri ochrane základných práv a určovaní výziev, ako sú práva detí, migrácia (vrátane vonkajších hraníc), využívanie umelej inteligencie a nových technológií, rodová rovnosť, rodovo motivované násilie a práva žien atď., je dôležitá z hľadiska priorít agentúry FRA, a preto ju treba uznať a podporovať; |
| --- | --- |

F.

keďže práca agentúry FRA pri ochrane základných práv a určovaní výziev, ako sú práva detí, migrácia (vrátane vonkajších hraníc), využívanie umelej inteligencie a nových technológií, rodová rovnosť, rodovo motivované násilie a práva žien atď., je dôležitá z hľadiska priorít agentúry FRA, a preto ju treba uznať a podporovať;

| 1. | považuje cieľ agentúry FRA spočívajúci v poskytovaní informácií, pomoci a odborných znalostí o základných právach príslušným inštitúciám, orgánom, úradom a agentúram a v obrane a ochrane základných práv v EÚ za mimoriadne dôležitý, pretože agentúra FRA monitoruje praktické uplatňovanie charty na všetkých občanov členských štátov, čím sa snaží zabezpečiť, aby sa s každým jednotlivcom zaobchádzalo dôstojne a aby sa ku všetkým členským štátom pristupovalo na základe rovnosti; zdôrazňuje jej dôležitú úlohu sprostredkovateľa, pokiaľ ide o podporu Únie a jej členských štátov pri prijímaní opatrení alebo formulovaní postupov týkajúcich sa základných práv; kladie dôraz na to, že tieto podporné kroky môžu mať rôzne formy vrátane zverejňovania správ, ktoré sú založené na faktoch, vyvážené a zohľadňujú rôzne zdroje; nabáda Komisiu a Radu, aby systematicky využívali údaje poskytované agentúrou FRA pri tvorbe svojich politík a zaväzuje sa k rovnakému cieľu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy sú rozšíreným a naliehavým problémom spolu s diskrimináciou z akéhokoľvek dôvodu, napríklad pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodenia, zdravotného postihnutia, rodovej identity alebo prejavu, veku alebo sexuálnej orientácie; pripomína, že na ochranu základných práv všetkých ľudí je nevyhnutná horizontálna a prierezová perspektíva; varuje pred nárastom a normalizáciou nenávistných prejavov a rôznych foriem rasizmu, xenofóbie a súvisiacej neznášanlivosti, najmä protirómskeho zmýšľania, antisemitizmu, islamofóbie a rasizmu voči osobám čiernej a inej farby pleti v mnohých členských štátoch, čo sa ešte zhoršilo vzostupom extrémistických hnutí a zvýšilo sa v online prostredí, predovšetkým počas pandémie ochorenia COVID-19; zdôrazňuje záväzok agentúry FRA bojovať proti diskriminácii akéhokoľvek druhu a vyzýva agentúru, aby pokračovala v práci, pokiaľ ide o situáciu v oblasti nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti, a aby pravidelne podávala správy o prípadoch a najnovších trendoch; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opätovne potvrdzuje svoju ochotu umožniť agentúre FRA, aby plne pôsobila vo všetkých oblastiach právomoci Únie a plnila úlohu, ktorú jej stanovili zákonodarcovia EÚ, a teda určiť zásady a podmienky na udelenie súhlasu; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad obmedzeným zapojením Európskeho parlamentu do reformy agentúry FRA a zdôrazňuje, že uprednostňuje riadny legislatívny postup; vyzýva Komisiu, aby v súlade s ďalšími agentúrami pôsobiacimi v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí pridelila agentúre FRA primerane zvýšený rozpočet, aby mohla v plnej miere plniť svoju úlohu; uznáva, že agentúre FRA treba poskytnúť primerane špecializovaný personál; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Radu, aby pri zmene nariadenia o FRA zohľadnila tieto aspekty:






  i) | Rozsah pôsobnosti nariadenia

  v súlade so zmenami, ktoré vyplývajú z nadobudnutia účinnosti Lisabonskej zmluvy, by sa pojem „Spoločenstvo“ mal v celom nariadení nahradiť pojmom „Únia“ – to znamená, že do pôsobnosti agentúry FRA by mali patriť akty alebo činnosti Únie alebo jej členských štátov, ktoré sa týkajú spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky alebo patria do jej rámca, ako aj akty alebo činnosti v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; v tejto súvislosti by malo byť jasné, že mandát agentúry FRA zahŕňa oblasť policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach a záležitosti týkajúce sa dodržiavania základných práv na vonkajších hraniciach Únie (v súlade s článkom 77 ZFEÚ) a zameriava sa aj na otázky súvisiace so vzájomným uznávaním súdnych rozhodnutí a rozsudkov medzi členskými štátmi; zdôrazňuje dôležitú úlohu agentúry FRA pri poskytovaní cenných vstupov a príspevkov v kontexte konaní podľa článku 7 Zmluvy o EÚ a výročnej správy o právnom štáte; domnieva sa, že agentúra FRA by mala v budúcnosti prispievať aj v rámci nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2092 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (2); v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu agentúry FRA ako nástroja na obranu zásad demokracie, právneho štátu a základných práv, najmä v časoch, ktoré sa vyznačujú znepokojivými autoritárskymi tendenciami; |
| --- | --- | --- |

4.

i)

Rozsah pôsobnosti nariadenia

v súlade so zmenami, ktoré vyplývajú z nadobudnutia účinnosti Lisabonskej zmluvy, by sa pojem „Spoločenstvo“ mal v celom nariadení nahradiť pojmom „Únia“ – to znamená, že do pôsobnosti agentúry FRA by mali patriť akty alebo činnosti Únie alebo jej členských štátov, ktoré sa týkajú spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky alebo patria do jej rámca, ako aj akty alebo činnosti v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; v tejto súvislosti by malo byť jasné, že mandát agentúry FRA zahŕňa oblasť policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach a záležitosti týkajúce sa dodržiavania základných práv na vonkajších hraniciach Únie (v súlade s článkom 77 ZFEÚ) a zameriava sa aj na otázky súvisiace so vzájomným uznávaním súdnych rozhodnutí a rozsudkov medzi členskými štátmi; zdôrazňuje dôležitú úlohu agentúry FRA pri poskytovaní cenných vstupov a príspevkov v kontexte konaní podľa článku 7 Zmluvy o EÚ a výročnej správy o právnom štáte; domnieva sa, že agentúra FRA by mala v budúcnosti prispievať aj v rámci nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2092 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (2); v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu agentúry FRA ako nástroja na obranu zásad demokracie, právneho štátu a základných práv, najmä v časoch, ktoré sa vyznačujú znepokojivými autoritárskymi tendenciami;

| ii) | Spolupráca s tretími krajinami

  členstvo pozorovateľa by nemalo byť obmedzené iba na kandidátske krajiny alebo krajiny s uzatvorenou dohodou o stabilizácii a pridružení, ale malo by byť otvorené pre ďalšie tretie krajiny, ako sú napríklad krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru/Európskeho združenia voľného obchodu, Spojené kráľovstvo alebo – ak to správna rada agentúry FRA považuje za vhodné – krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika; |
| --- | --- |

ii)

Spolupráca s tretími krajinami

členstvo pozorovateľa by nemalo byť obmedzené iba na kandidátske krajiny alebo krajiny s uzatvorenou dohodou o stabilizácii a pridružení, ale malo by byť otvorené pre ďalšie tretie krajiny, ako sú napríklad krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru/Európskeho združenia voľného obchodu, Spojené kráľovstvo alebo – ak to správna rada agentúry FRA považuje za vhodné – krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika;

| iii) | Oblasti činnosti

  okrem boja proti rasizmu, xenofóbii a súvisiacej neznášanlivosti, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 písm. b) nariadenia o FRA, a všeobecnejšieho záväzku bojovať proti akejkoľvek forme diskriminácie a trestným činom z nenávisti by sa v operačnej časti nového nariadenia mali osobitne uviesť tieto oblasti činnosti:
  boj proti protirómskemu zmýšľaniu, antisemitizmu, islamofóbii, rasizmu voči osobám čiernej a inej farby pleti, ochrana práv osôb patriacich k menšinám a rešpektovanie politických alebo akýchkoľvek iných názorov; |
| --- | --- |

iii)

Oblasti činnosti

okrem boja proti rasizmu, xenofóbii a súvisiacej neznášanlivosti, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 písm. b) nariadenia o FRA, a všeobecnejšieho záväzku bojovať proti akejkoľvek forme diskriminácie a trestným činom z nenávisti by sa v operačnej časti nového nariadenia mali osobitne uviesť tieto oblasti činnosti:

boj proti protirómskemu zmýšľaniu, antisemitizmu, islamofóbii, rasizmu voči osobám čiernej a inej farby pleti, ochrana práv osôb patriacich k menšinám a rešpektovanie politických alebo akýchkoľvek iných názorov;

| iv) | Ročné a viacročné plánovanie

  mal by sa zohľadniť návrh Komisie na prerušenie súčasného päťročného viacročného rámca s cieľom upustiť od zavádzania tematických obmedzení na každé päťročné obdobie, aby agentúra FRA mohla prispôsobiť svoju prácu a tematické zameranie novým prioritám; agentúra FRA by mala pripraviť svoje programovanie po dôkladnej konzultácii s národnými styčnými úradníkmi FRA s cieľom čo najlepšie a najúčinnejšie koordinovať hlavné tematické oblasti činnosti s vnútroštátnymi orgánmi členských štátov; návrh programového dokumentu by sa mal zaslať na prerokovanie príslušnému prípravnému orgánu Rady a Európskemu parlamentu a na základe výsledkov týchto diskusií musí riaditeľ agentúry FRA predložiť návrh programového dokumentu na schválenie správnej rade agentúry FRA; |
| --- | --- |

iv)

Ročné a viacročné plánovanie

mal by sa zohľadniť návrh Komisie na prerušenie súčasného päťročného viacročného rámca s cieľom upustiť od zavádzania tematických obmedzení na každé päťročné obdobie, aby agentúra FRA mohla prispôsobiť svoju prácu a tematické zameranie novým prioritám; agentúra FRA by mala pripraviť svoje programovanie po dôkladnej konzultácii s národnými styčnými úradníkmi FRA s cieľom čo najlepšie a najúčinnejšie koordinovať hlavné tematické oblasti činnosti s vnútroštátnymi orgánmi členských štátov; návrh programového dokumentu by sa mal zaslať na prerokovanie príslušnému prípravnému orgánu Rady a Európskemu parlamentu a na základe výsledkov týchto diskusií musí riaditeľ agentúry FRA predložiť návrh programového dokumentu na schválenie správnej rade agentúry FRA;

| 5. | vyzýva Komisiu, aby po dôkladnom posúdení vplyvu a konzultáciách so zainteresovanými stranami zvážila komplexnejšiu a ambicióznejšiu revíziu nariadenia o agentúre FRA s cieľom posilniť nezávislosť, efektívnosť a účinnosť agentúry FRA; vyzýva Radu, aby sa týmito návrhmi zaoberala; žiada Komisiu, aby na účely uvedenej budúcej revízie zohľadnila najmä tieto aspekty:






  i) | Správna rada

  rovnako ako v prípade mnohých iných agentúr EÚ, právo nominovať jedného ďalšieho člena správnej rady FRA by mal mať aj Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci; členovia správnej rady by mali mať právo na jedno opätovné vymenovanie; mala by sa zahrnúť požiadavka na rodovú rovnováhu v orgánoch zriadených nariadením o agentúre FRA; nabáda agentúru FRA, aby pokračovala vo svojej praxi mať aspoň jedného člena vedeckého výboru s príslušnými odbornými znalosťami v oblasti rodovej rovnosti; |
| --- | --- | --- |

5.

i)

Správna rada

rovnako ako v prípade mnohých iných agentúr EÚ, právo nominovať jedného ďalšieho člena správnej rady FRA by mal mať aj Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci; členovia správnej rady by mali mať právo na jedno opätovné vymenovanie; mala by sa zahrnúť požiadavka na rodovú rovnováhu v orgánoch zriadených nariadením o agentúre FRA; nabáda agentúru FRA, aby pokračovala vo svojej praxi mať aspoň jedného člena vedeckého výboru s príslušnými odbornými znalosťami v oblasti rodovej rovnosti;

| ii) | Nezávislé hodnotenie a preskúmanie činností agentúry FRA

  každých päť rokov by sa akty a činnosti agentúry FRA mali predkladať na nezávislé externé hodnotenie nezadané Komisiou; cieľom nezávislého externého hodnotenia by malo byť najmä posúdenie vplyvu, účinnosti, efektívnosti a pracovných postupov v súvislosti s činnosťami a výsledkami agentúry FRA; správna rada musí preskúmať závery hodnotenia uvedeného v článku 30 ods. 3 nariadenia o agentúre FRA a odporučiť Komisii potrebné zmeny, pokiaľ ide o agentúru FRA, jej pracovné postupy a rozsah jej poslania; Komisia musí postúpiť hodnotiace správy a odporúčania Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov a uverejniť ich; po posúdení hodnotiacej správy a odporúčaní môže Komisia predložiť návrhy na zmeny nariadenia, ktoré pokladá za potrebné; |
| --- | --- |

ii)

Nezávislé hodnotenie a preskúmanie činností agentúry FRA

každých päť rokov by sa akty a činnosti agentúry FRA mali predkladať na nezávislé externé hodnotenie nezadané Komisiou; cieľom nezávislého externého hodnotenia by malo byť najmä posúdenie vplyvu, účinnosti, efektívnosti a pracovných postupov v súvislosti s činnosťami a výsledkami agentúry FRA; správna rada musí preskúmať závery hodnotenia uvedeného v článku 30 ods. 3 nariadenia o agentúre FRA a odporučiť Komisii potrebné zmeny, pokiaľ ide o agentúru FRA, jej pracovné postupy a rozsah jej poslania; Komisia musí postúpiť hodnotiace správy a odporúčania Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov a uverejniť ich; po posúdení hodnotiacej správy a odporúčaní môže Komisia predložiť návrhy na zmeny nariadenia, ktoré pokladá za potrebné;

| iii) | Úlohy

  na žiadosť Rady, Komisie alebo Európskeho parlamentu by agentúra FRA mala mať možnosť vykonávať najmä nezávislý vedecký výskum, prieskumy a prípravné štúdie a štúdie uskutočniteľnosti a formulovať a zverejňovať závery a stanoviská ku konkrétnym tematickým otázkam vrátane posúdení jednotlivých krajín a stanovísk k legislatívnym návrhom v rôznych fázach legislatívneho procesu a ku konaniam podľa článku 7 Zmluvy o EÚ; to by malo byť možné aj na podnet agentúry FRA, nielen na žiadosť inštitúcie EÚ; navyše by právo iniciatívy mali mať jednotlivé členské štáty alebo skupina členských štátov; aktívna úloha agentúry FRA v budúcom mechanizme EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva by mala byť zahrnutá do nariadenia vymedzením agentúry ako orgánu, ktorý v spolupráci so skupinou nezávislých expertov nestranne určuje najdôležitejší pozitívny a negatívny vývoj v každom členskom štáte a prispieva okrem iného k príprave výročnej správy Komisie; |
| --- | --- |

iii)

Úlohy

na žiadosť Rady, Komisie alebo Európskeho parlamentu by agentúra FRA mala mať možnosť vykonávať najmä nezávislý vedecký výskum, prieskumy a prípravné štúdie a štúdie uskutočniteľnosti a formulovať a zverejňovať závery a stanoviská ku konkrétnym tematickým otázkam vrátane posúdení jednotlivých krajín a stanovísk k legislatívnym návrhom v rôznych fázach legislatívneho procesu a ku konaniam podľa článku 7 Zmluvy o EÚ; to by malo byť možné aj na podnet agentúry FRA, nielen na žiadosť inštitúcie EÚ; navyše by právo iniciatívy mali mať jednotlivé členské štáty alebo skupina členských štátov; aktívna úloha agentúry FRA v budúcom mechanizme EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva by mala byť zahrnutá do nariadenia vymedzením agentúry ako orgánu, ktorý v spolupráci so skupinou nezávislých expertov nestranne určuje najdôležitejší pozitívny a negatívny vývoj v každom členskom štáte a prispieva okrem iného k príprave výročnej správy Komisie;

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 53, 22.2.2007, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

---