# Euroopan unionin C 517/22.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 517 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta22. joulukuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 517

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta22. joulukuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 563. täysistunto – Interactio, 22.9.2021–23.9.2021 |
| 2021/C 517/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Koheesiopolitiikan rooli eriarvoisuuden torjumisessa covid-19-kriisin jälkeisellä uudella ohjelmakaudella – täydentävyys ja mahdollinen päällekkäisyys elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymissuunnitelmien kanssa (oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2021/C 517/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Tiedotusvälineiden vapauden ja monimuotoisuuden turvaaminen Euroopassa (oma-aloitteinen lausunto) | 9 |
| 2021/C 517/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Poikkeustoimenpiteet työllisyyden ja toimeentulon tukemiseksi pandemiakriisin aikana (oma-aloitteinen lausunto) | 16 |
| 2021/C 517/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen (Puheenjohtajavaltio Slovenian pyytämä valmisteleva lausunto) | 23 |
| 2021/C 517/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti oikeudenmukaista elintarvikeketjua (valmisteleva lausunto) | 38 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 563. täysistunto – Interactio, 22.9.2021–23.9.2021

2021/C 517/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Koheesiopolitiikan rooli eriarvoisuuden torjumisessa covid-19-kriisin jälkeisellä uudella ohjelmakaudella – täydentävyys ja mahdollinen päällekkäisyys elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymissuunnitelmien kanssa (oma-aloitteinen lausunto)

1

2021/C 517/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Tiedotusvälineiden vapauden ja monimuotoisuuden turvaaminen Euroopassa (oma-aloitteinen lausunto)

9

2021/C 517/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Poikkeustoimenpiteet työllisyyden ja toimeentulon tukemiseksi pandemiakriisin aikana (oma-aloitteinen lausunto)

16

2021/C 517/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen (Puheenjohtajavaltio Slovenian pyytämä valmisteleva lausunto)

23

2021/C 517/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti oikeudenmukaista elintarvikeketjua (valmisteleva lausunto)

38

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 563. täysistunto – Interactio, 22.9.2021–23.9.2021 |
| 2021/C 517/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä(COM(2021) 219 final) | 45 |
| 2021/C 517/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja asetuksen (EU) N:o 537/2014 muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta (COM(2021) 189 final – 2021/104 (COD)) | 51 |
| 2021/C 517/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tekoälyä koskevan eurooppalaisen lähestymistavan edistäminen(COM(2021) 205 final) | 56 |
| 2021/C 517/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) ja tiettyjen unionin säädösten muuttamisesta(COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD)) | 61 |
| 2021/C 517/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi konetuotteista(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD)) | 67 |
| 2021/C 517/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset, luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa(COM(2021) 188 final) | 72 |
| 2021/C 517/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmiskaupan torjuntaa koskeva EU:n strategia 2021– 2025(COM(2021) 171 final) | 78 |
| 2021/C 517/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskeva EU:n strategia(COM(2021) 120 final) | 86 |
| 2021/C 517/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva EU:n strategia vuosiksi 2021–2025(COM(2021) 170 final) | 91 |
| 2021/C 517/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista(COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE)) | 97 |
| 2021/C 517/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävämpää ja kilpailukykyisempää EU:n vesiviljelyä koskevat strategiset suuntaviivat vuosiksi 2021–2030(COM(2021) 236 final) | 103 |
| 2021/C 517/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudesta lähestymistavasta kestävään siniseen talouteen EU:ssa – EU:n sinisen talouden muuttaminen kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi(COM(2021) 240 final) | 108 |
| 2021/C 517/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta(COM(2021) 141 final) | 114 |
| 2021/C 517/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2222 muuttamisesta unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta(COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD)) | 120 |
| 2021/C 517/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus neuvoston päätökseksi liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta liikenneyhteisön vuoden 2022 talousarvion hyväksymiseen(COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE)) | 121 |
| 2021/C 517/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella (uudelleenlaadittu)(COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD)) | 122 |
| 2021/C 517/22 | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin vesille pääsyä koskevista rajoituksista [COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD)] | 123 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 563. täysistunto – Interactio, 22.9.2021–23.9.2021

2021/C 517/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä(COM(2021) 219 final)

(COM(2021) 219 final)

45

2021/C 517/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja asetuksen (EU) N:o 537/2014 muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta (COM(2021) 189 final – 2021/104 (COD))

(COM(2021) 189 final – 2021/104 (COD))

51

2021/C 517/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tekoälyä koskevan eurooppalaisen lähestymistavan edistäminen(COM(2021) 205 final)

(COM(2021) 205 final)

56

2021/C 517/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) ja tiettyjen unionin säädösten muuttamisesta(COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD))

(COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD))

61

2021/C 517/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi konetuotteista(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD))

(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD))

67

2021/C 517/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset, luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa(COM(2021) 188 final)

(COM(2021) 188 final)

72

2021/C 517/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmiskaupan torjuntaa koskeva EU:n strategia 2021– 2025(COM(2021) 171 final)

(COM(2021) 171 final)

78

2021/C 517/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskeva EU:n strategia(COM(2021) 120 final)

(COM(2021) 120 final)

86

2021/C 517/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva EU:n strategia vuosiksi 2021–2025(COM(2021) 170 final)

(COM(2021) 170 final)

91

2021/C 517/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista(COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE))

(COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE))

97

2021/C 517/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävämpää ja kilpailukykyisempää EU:n vesiviljelyä koskevat strategiset suuntaviivat vuosiksi 2021–2030(COM(2021) 236 final)

(COM(2021) 236 final)

103

2021/C 517/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudesta lähestymistavasta kestävään siniseen talouteen EU:ssa – EU:n sinisen talouden muuttaminen kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi(COM(2021) 240 final)

(COM(2021) 240 final)

108

2021/C 517/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta(COM(2021) 141 final)

(COM(2021) 141 final)

114

2021/C 517/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2222 muuttamisesta unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta(COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD))

(COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD))

120

2021/C 517/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus neuvoston päätökseksi liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta liikenneyhteisön vuoden 2022 talousarvion hyväksymiseen(COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE))

(COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE))

121

2021/C 517/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella (uudelleenlaadittu)(COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD))

(COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD))

122

2021/C 517/22

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin vesille pääsyä koskevista rajoituksista [COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD)]

[COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD)]

123

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 563. täysistunto – Interactio, 22.9.2021–23.9.2021

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Koheesiopolitiikan rooli eriarvoisuuden torjumisessa covid-19-kriisin jälkeisellä uudella ohjelmakaudella – täydentävyys ja mahdollinen päällekkäisyys elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymissuunnitelmien kanssa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2021/C 517/01)

| Esittelijä: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Judith VORBACH |

Esittelijä:

Ioannis VARDAKASTANIS

Toinen esittelijä:

Judith VORBACH

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 211/0/6 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

8.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

23.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

211/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Next Generation EU ei perustu ainoastaan jäsenvaltioiden yhteisvastuuseen, vaan symboloi myös sitä, että jäsenvaltioilla on yhteinen visio tulevaisuudesta. Sen luottamusta rakentava vaikutus on jo auttanut pienentämään syvään kriisiin vajoamisen todennäköisyyttä eräissä maissa, ja sen myönteiset vaikutukset näkyvät kaikessa laajuudessaan sitten, kun varsinainen varainkäyttö alkaa. ETSK on tyytyväinen siihen, että EU on onnistunut laatimaan ja hyväksymään näin laaja-alaisen mekanismin niin lyhyessä ajassa, mutta vaatii samalla, että tehdään kaikki tarvittava sen parantamiseksi ja mahdollisten puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kaiken kaikkiaan ETSK kannattaa vaurauteen keskittyvää talous- ja sosiaalipolitiikkaa, jossa ihmisten hyvinvointi on etusijalla eikä ketään jätetä jälkeen. Tässä lausunnossa keskitytään siihen, miten eriarvoisuutta yritetään korjata koheesiopolitiikalla ja Next Generation EU -välineellä ja erityisesti sen kärkihankkeella eli elpymis- ja palautumistukivälineellä (1). Next Generation EU edistää varmasti ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä jäsenvaltioiden välillä ja voi myös lisätä finanssipoliittista liikkumavaraa sosiaalipoliittisten toimien kohdalla. Tulevien vuosien suurena haasteena on kuitenkin viime kädessä se, missä laajuudessa ja millä tavoilla eriarvoisuutta maiden sisällä ja epätasapainoa maiden välillä torjutaan Next Generation EU -välineen avulla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Eriarvoisuus oli suuri ongelma jo ennen covid-19-pandemiaa. Kriisi on nostanut esiin ja kärjistänyt tähän liittyviä pitkään jatkuneita puutteita yhteiskunnissamme. Niihin kuuluvat muun muassa tulojen ja varallisuuden epätasainen jakautuminen ja erilaiset mahdollisuudet terveydenhuoltoon ja koulutukseen. Eriarvoisuus vaihtelee sukupuolen, iän, koulutustaustan ja vammaisuuden mukaan sekä alueittain, aloittain ja ammateittain. Pandemia on vaikuttanut suhteettoman paljon naisiin ja nuoriin. Covid-19-tartuntoja on esiintynyt eniten vähävaraisimpien keskuudessa, mikä puolestaan voi vaikuttaa kielteisesti heidän tulotasoonsa. Köyhemmillä ihmisillä on usein myös heikommat mahdollisuudet etätyöhön, minkä on todettu olevan suuri tekijä työpaikkojen menetyksissä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n olisi hyödynnettävä Next Generation EU:n tarjoama ainutlaatuinen tilaisuus korjata sosiaali-, talous- ja ympäristöpolitiikan puutteet ja ryhtyä soveltamaan vaurauteen keskittyvää lähestymistapaa. ETSK on tyytyväinen siihen, että elpymis- ja palautumistukivälineen kuuteen pilariin on sisällytetty sosiaalisia tavoitteita ja erityisesti tavoite taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ja että kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia arvioitaessa yhtenä arviointiperusteena käytetään niiden sosiaalisia vaikutuksia. On myös perusteltua, että jäsenvaltioiden tulee selittää, miten kansalliset suunnitelmat edistävät sukupuolten tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille. ETSK katsoo kuitenkin, että kansallisissa suunnitelmissa ja Next Generation EU -välineessä olisi keskityttävä paljon enemmän ja tarkemmin oikeudenmukaiseen tulonjakoon. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jotta kansallisissa suunnitelmissa olisi varmasti aiempaa vahvempi sosiaalinen ulottuvuus, ETSK ehdottaa, että komissio kehittää paitsi elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen 29 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menetelmän sosiaalimenojen raportointia varten myös menetelmän kansallisessa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ehdotettujen rakenneuudistusten sosiaalisten vaikutusten arviointia varten. Tässä yhteydessä on erittäin kiistanalaista, että delegoitu säädös, jossa tehdään täsmennyksiä sosiaalisesta ulottuvuudesta, annetaan vasta sen jälkeen, kun kansalliset suunnitelmat on laadittu ja jopa hyväksytty. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Yksi suurista haasteista on johdonmukaisuuden ja synergian varmistaminen koheesiopolitiikan sekä Next Generation EU -välineen, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen ja REACT-EU:n, välillä. On tärkeää välttää päällekkäisyyksiä ja sekaannusta ohjelmien täytäntöönpanossa, mutta yhtä tärkeää on varmistaa, että ohjelmat eivät ole keskenään ristiriidassa tai haittaa toisiaan. Elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksen mahdollinen priorisointi koheesiopolitiikkaan nähden, koska paineet sen nopeaan käyttöön ovat suuremmat, voi lisäksi vähentää vuosien 2021–2027 koheesiopoliittisen rahoituksen ohjelmasuunnitteluun ja toteutukseen kiinnitettävää huomiota ja valmiuksia sen käsittelyyn, mikä aiheuttaa lisää viivästyksiä ja ongelmia koheesioresurssien käytössä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on huolissaan siitä, että koheesiopolitiikkaan kirjattuja säännöksiä eriarvoisuuden vähentämisestä ei eri oikeusperustan vuoksi (ks. kohta 3.4) oteta riittävästi huomioon Next Generation EU:n ja elpymis- ja palautumistukivälineen käyttöön sovellettavissa säännöissä. On tärkeää, että koheesiopolitiikan mukainen laaja ja selkeä sosiaalinen ulottuvuus toimii mallina myös Next Generation EU:lle ja elpymis- ja palautumistukivälineelle. Lisäksi koheesiopolitiikan tiukat säännöt sidosryhmien kuulemisesta ja erityisesti kumppanuusperiaatteesta olisi otettava huomioon vähintäänkin elpymis- ja palautumistukivälineen menettelyjen luonnosvaiheessa, jotta suorat investoinnit pystytään ohjaamaan tehokkaasti sosiaalista osallisuutta edistäviin ja eriarvoisuutta torjuviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kun otetaan huomioon, että varojen maksamisen ehtona on maakohtaisten suositusten täytäntöönpano, on sitäkin tärkeämpää, että EU-ohjausjaksoa uudistetaan muun muassa asettamalla vähimmäisvaatimukset työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kuulemiselle, kuten on todettu ETSK:n päätöslauselmassa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun (2). ETSK suosittaa vahvasti, että koheesiopolitiikan, Next Generation EU:n ja maakohtaisten suositusten yhteydessä otetaan tarkasti huomioon kaikki eriarvoisuuden näkökohdat ja pyritään turvaamaan kestävä ja osallistava kasvu sekä seuraamaan tarkoin varojen käyttöä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lisäksi ETSK katsoo, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja sosiaali-indikaattorien tulostaulu olisi sisällytettävä järjestään osaksi Next Generation EU -välinettä ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arviointia. Tässä yhteydessä on varmistettava, että Next Generation EU edistää osaltaan kunnollisten työpaikkojen luomista. Elpymis- ja palautumistukivälineen varojen maksaminen yrityksille olisikin sidottava tiettyihin kriteereihin, kuten työehtosopimusten soveltamiseen tai laadukkaiden työpaikkojen tarjoamiseen kansallisista työmarkkinaosapuolten sopimuksista johdettujen kansallisten lakien ja asetusten perusteella. On varmistettava, että sekä elpymisen että vihreän siirtymän ja digitalisaation hyödyt jakautuvat kaikille Euroopan unionin asukkaille. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | EU on jo pitkään pyrkinyt vähentämään eriarvoisuutta jäsenvaltioiden välillä ja sisällä koheesiopolitiikan ja erityisesti aluekehitysrahaston ja sosiaalirahaston kaltaisten rahastojen avulla. Covid-19-pandemia aiheutti vuonna 2020 valtaisan järjestelmähäiriön ja taloudellisen sokin ja pahensi jäsenvaltioiden välistä epätasapainoa tavalla, jota koheesiorahastot eivät yksin pysty korjaamaan. Siksi perustettiin uusi rahoitusaloite, Next Generation EU, joka on jäsenvaltioiden kesken jaettava 750 miljardin euron elpymispaketti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Next Generation EU perustuu jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen mutta on lisäksi merkittävä läpimurto EU:n yhdentymisprosessissa, sillä siihen sisältyy esimerkiksi velan ottaminen yhteiselle vastuulle eli yhteinen joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlasku ja yhteisesti otettava velka. Sen luottamusta rakentava vaikutus on jo auttanut pienentämään syvään kriisiin vajoamisen todennäköisyyttä eräissä maissa, ja sen myönteiset vaikutukset näkyvät kaikessa laajuudessaan sitten, kun varsinainen varainkäyttö alkaa. Talouskasvua vauhdittavan vaikutuksensa ansiosta se auttaa vähentämään työttömyyttä. Pitkällä aikavälillä Next Generation EU -välineen odotetaan edistävän merkittävästi ekologista, taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä. ETSK katsoo, että Next Generation EU, joka tukee nopeaa, oikeudenmukaista ja kestävää taloudellista elpymistä, on ainutlaatuinen tilaisuus vahvistaa Euroopan sosiaalista mallia ja luoda kilpailukykyinen ja yhdentynyt EU. On todennäköistä, että lopulta kaikista jäsenvaltioista tulee nettohyötyjiä (3). ETSK katsoo, että EU:n rahastot eivät ole vain lukuja, tavoitteita ja määräaikoja, vaan ne symboloivat sitä, että EU:n jäsenvaltioilla on yhteinen visio tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Elpymis- ja palautumistukiväline on Next Generation EU:n kulmakivi: siinä EU:n jäsenvaltioilla on käytettävissä 672,5 miljardin euron edestä lainaa ja avustuksia uudistuksiin ja investointeihin. Tavoitteena on lievittää koronaviruspandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja parantaa Euroopan talouksien ja yhteiskuntien kestävyyttä, osallistavuutta, häiriönsietokykyä ja valmiuksia kohdata vihreän siirtymän ja digitalisaation haasteet ja mahdollisuudet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Väline on jaettu kuuteen ”pilariin”, joissa mainitaan myös taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, terveys ja sosiaalinen selviytymiskyky sekä toimintapolitiikat seuraavan sukupolven eli lasten ja nuorten hyväksi. Jäsenvaltioiden on edistettävä synergiaa ja tiivistä koordinointia kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja koheesiopoliittisen ohjelmasuunnittelun välillä. Kansallisissa suunnitelmissa olisi myös puututtava tehokkaasti niihin haasteisiin, joita aiheuttavat jatkuvasti erkanevat talouden kehityssuunnat ja erilaiset elpymispolut, joita ei ole suoraan määritetty EU-ohjausjaksossa. Erityisen tärkeitä ovat maakohtaiset suositukset vuosilta 2019 ja 2020. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.4 | Elpymis- ja palautumistukivälineen lisäksi Next Generation EU -väline sisältää myös koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU), jonka määrärahat ovat 47,5 miljardia euroa. Tämä on uusi aloite, jolla laajennetaan koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen (CRII) ja CRII+:n kautta toteutettavia kriisitoimia ja kriisin vahinkojen korjaustoimia. Muihin toimenpiteisiin verrattuna sen määrärahat ovat kuitenkin melko pienet. Siksi se voi edistää vain rajallisesti talouden vihreää, digitaalista, kestävää, osallistavaa ja selviytymiskykyistä elpymistä. REACT-EU:n varat asetetaan saataville Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR), Euroopan sosiaalirahastoon (ESR) ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoon (FEAD). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lisäksi ohjelmakauden 2021–2027 koheesiopoliittisista ohjelmista myönnetään jäsenvaltioille yhteensä 377,8 miljardia euroa. Summa jaetaan seuraavien rahastojen kautta:






  — | Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), jonka tavoitteena on korjata alueiden välisiä kehityseroja |
| --- | --- | --- |

2.5

—

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), jonka tavoitteena on korjata alueiden välisiä kehityseroja

| — | koheesiorahasto, josta tuetaan EU:n hankkeita Euroopan laajuisten liikenneverkkojen, ympäristöinfrastruktuurin sekä energiatehokkuuden ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian ja kestävän kaupunkiliikenteen alalla |
| --- | --- |

—

koheesiorahasto, josta tuetaan EU:n hankkeita Euroopan laajuisten liikenneverkkojen, ympäristöinfrastruktuurin sekä energiatehokkuuden ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian ja kestävän kaupunkiliikenteen alalla

| — | Euroopan sosiaalirahasto (ESR) |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahasto (ESR)

| — | vasta perustettu oikeudenmukaisen siirtymän rahasto. |
| --- | --- |

—

vasta perustettu oikeudenmukaisen siirtymän rahasto.

3.   Täydentävyys, synergia ja katvealueet elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan välillä

| 3.1 | Kaiken kaikkiaan ETSK kannattaa vaurauteen keskittyvää talous- ja sosiaalipolitiikkaa, jossa ihmisten hyvinvointi on etusijalla eikä ketään jätetä jälkeen. Keskeisinä poliittisina tavoitteina on oltava muun muassa kestävä ja osallistava kasvu, elämänlaatu sekä eriarvoisuuden vähentäminen. ETSK kehottaa sisällyttämään nämä tavoitteet erilaisiin toimintapolitiikkoihin, kuten vero-, työmarkkina-, teollisuus- ja rahapolitiikkaan. EU-ohjausjaksossa, talouden ohjausjärjestelmässä ja monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi ehdottomasti kiinnitettävä enemmän huomiota kasvavan eriarvoisuuden aiheuttaman ongelman ratkaisemiseen. Tässä lausunnossa keskitytään siihen, miten eriarvoisuutta yritetään korjata koheesiopolitiikalla ja Next Generation EU -välineellä ja erityisesti sen kärkihankkeella eli elpymis- ja palautumistukivälineellä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Next Generation EU -välineen määrärahojen bruttomaksut eivät perustu kovin selkeisiin kriteereihin. Next Generation EU antaa joka tapauksessa EU:n heikommille talouksille hyvin todennäköisesti mahdollisuuden toipua nopeammin ja osallistua todelliseen ylöspäin suuntautuvaan lähentymiseen, mitä ETSK pitää erittäin tervetulleena. Ei kuitenkaan ole täysin selvää, missä määrin ja millä tavalla eriarvoisuutta maiden sisällä ja epätasapainoa maiden välillä torjutaan Next Generation EU -välineen avulla. Koheesiopolitiikan ja Next Generation EU -välineen mahdolliset päällekkäisyydet johtavat joka tapauksessa siihen, että jopa kielteiset vaikutukset ovat hyvin todennäköisiä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Tasapuoliset toimintaedellytykset ovat sosiaali- ja työllisyyspolitiikassa keskeisen tärkeitä, ja Next Generation EU -välinettä koskevissa säännöksissä olisi edellytettävä tällaisia uudistuksia. ETSK viittaa useisiin ehdotuksiinsa eriarvoisuuden torjumiseksi maiden sisällä esimerkiksi yhdistämällä julkisten hankintojen järjestelmään tiettyjä ehtoja ja toteuttamalla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien tukiohjelmia (esim. nuorisotakuu). Myös työpaikkojen laatua ja työehtosopimusten neuvottelujärjestelmiä olisi edistettävä sitä varten. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Next Generation EU -varojen antama tuki voi lievittää julkistalouteen kohdistuvaa painetta ja parantaa julkisen talouden liikkumavaraa erityisesti velkaantuneemmissa maissa, ja tätä voidaan hyödyntää myös kehittämällä sosiaalipoliittisia toimenpiteitä eriarvoisuuden vähentämiseksi. ETSK kehottaa myös analysoimaan niitä tekijöitä, joilla on ollut ratkaiseva merkitys julkisen talouden heikentymiseen eräissä jäsenvaltioissa covid-19-kriisin yhteydessä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Yksi suurista haasteista on johdonmukaisuuden ja synergian varmistaminen koheesiopolitiikan sekä Next Generation EU -välineen, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen ja REACT-EU:n, välillä. Tarkasteltaessa elpymis- ja palautumistukivälineen osana toimitettuja ja julkaistuja kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia vaikuttaa ensi näkemältä siltä, että elpymis- ja palautumisvälineellä ja koheesiopoliittisilla ohjelmilla on useita yhteisiä tavoitteita (4). Prosessit sen määrittämiseksi, mihin investoinnit kohdistuvat, vaikuttavat kuitenkin hyvin erilaisilta. Herääkin kysymys, voidaanko nämä kaksi sovittaa yhteen. On tärkeää välttää päällekkäisyyksiä ja sekaannusta ohjelmien täytäntöönpanossa, mutta yhtä tärkeää on varmistaa, että ohjelmat eivät ole keskenään ristiriidassa tai haittaa toisiaan. Koheesiopolitiikan periaatteet ja sen tiukat säännöt sidosryhmien kuulemisesta olisi sisällytettävä myös elpymis- ja palautumistukivälineen menettelyihin, jotta investoinnit suuntautuisivat tehokkaasti sosiaalista osallisuutta edistäviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Koheesiopolitiikan pitkään jatkuneita perinteitä ovat varojen ja resurssien strateginen kohdentaminen sosiaalisiin tavoitteisiin, kumppanuus ja velvoite perustaa hankkeiden valintaa varten seurantakomiteoita, jotka edustavat monenlaisia sidosryhmiä ja työmarkkinaosapuolia. Tarkastukset ja jälkiarvioinnit ovat osoittaneet näiden periaatteiden yleisen tehokkuuden ajan mittaan, vaikka ne eivät aina toimikaan vedenpitävästi investointien laadun varmistamisessa. Valitettavasti näitä toimiviksi osoittautuneita käytäntöjä on hyödynnetty vain osittain laadittaessa kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. ETSK kehottaa jäsenvaltioita muun muassa perustamaan seurantakomiteoita ja soveltamaan muitakin käytäntöjä kansallisten suunnitelmien täytäntöönpanovaiheessa. Seurantakomiteoissa olisi oltava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Uusimmassa yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa (5), jolla säännellään koheesiorahaston varojen käyttöä, on varsin selvät säännöt toimien tukikelpoisuudesta. Esimerkiksi 73 artiklassa todetaan seuraavaa: ”Hallintoviranomaisen on vahvistettava toimien valintaa varten perusteet ja menettelyt, jotka ovat syrjimättömiä ja avoimia, joilla varmistetaan esteettömyys vammaisille henkilöille ja sukupuolten tasa-arvo”. ETSK on huolissaan siitä, että koheesiopolitiikassa vahvistettuja säännöksiä eriarvoisuuden vähentämisestä ei eri oikeusperustan vuoksi (ks. kohta 3.4) oteta riittävästi huomioon Next Generation EU:n eikä elpymis- ja palautumistukivälineen käyttöön sovellettavissa säännöissä. On tärkeää, että koheesiopolitiikan mukaisen sosiaalisen ulottuvuuden laajuus ja selkeys toimivat mallina myös Next Generation EU:lle ja elpymis- ja palautumistukivälineelle. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kumppanuutta käsittelevän 8 artiklan mukaan ”kunkin jäsenvaltion on järjestettävä ja toteutettava kokonaisvaltainen kumppanuus kumppanuussopimusta ja kutakin ohjelmaa varten” ja siihen osallistuvat ”asianomaiset kansalaisyhteiskuntaa edustavat elimet, kuten ympäristöalan kumppanit, valtiosta riippumattomat järjestöt ja sosiaalisen osallisuuden, perusoikeuksien, vammaisten oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden edistämisestä vastaavat elimet”. Asetuksen liitteessä esitetyissä mahdollistavissa edellytyksissä myös todetaan yksiselitteisesti, että EU:n rahoitus ei saa edistää laitoshoidossa olevien eristämistä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Koheesiopolitiikan tapaan myös elpymis- ja palautumistukivälineen soveltamisalassa ja tavoitteissa mainitaan erikseen taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus. Koska Next Generation EU kuitenkin perustuu EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklaan, joka koskee ennakoimattomia, vakavia taloudellisia vaikeuksia, perusperiaatteena tässä on yhteisvastuu. Elpymis- ja palautumistukiväline puolestaan perustuu EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklaan, mikä merkitsee sitä, että yhteenkuuluvuuden tulisi olla kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa huomioon otettava tavoite (6). Kansallisten suunnitelmien heikko alueellinen ulottuvuus voi mahdollisesti vaikuttaa koheesiopolitiikkaan ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, myös sisäisten erojen supistamiseen, valtiotasoa alempien hallintotasojen rooliin ja monitasoisen hallinnon periaatteeseen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Koheesiopolitiikan ja elpymis- ja palautumistukivälineen päällekkäisyys tietyillä aloilla, myös vihreän siirtymän ja digitalisaation aloilla, herättää erityisen paljon huolta päällekkäisyyksien näkökulmasta. Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineen laaja soveltamisala, joka kattaa hyvin monenlaisia aihealueita, hankaloittaa selkeiden kohteiden määrittämistä ja koordinoinnin varmistamista koheesiopoliittisten toimien kanssa, kun ajatellaan koheesiopolitiikan rajaamista suhteessa erilaisiin lähteisiin, mikä on jäljempänä esitetyistä syistä erittäin tärkeää. Tämä on toinen syy, jonka vuoksi järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan seuranta ja osallistuminen on niin tärkeää. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksen mahdollinen priorisointi koheesiopolitiikkaan nähden, koska paineet sen nopeaan täytäntöönpanoon ja rahoituksen käyttöön ovat suuremmat (esim. hätäapuluonne, lyhyempi toteuttamisaika, kansallisen suunnitelman tiukka aikataulu), voi lisäksi vähentää vuosien 2021–2027 koheesiopoliittisen rahoituksen ohjelmasuunnitteluun ja toteutukseen kiinnitettävää huomiota ja valmiuksia sen käsittelyyn, mikä aiheuttaa lisää viivästyksiä ja ongelmia koheesioresurssien käytössä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet ovat tehneet väsymättä työtä saadakseen vahvat sanamuodot yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen, jolla säännellään koheesiorahastojen ja myös muun EU:n rahoituksen käyttöä. Vuosina 2021–2027 sovellettavassa asetuksessa määritellään selkeästi se, miten resursseja pitäisi käyttää syrjäytyneiden ryhmien sosiaalisen osallisuuden edistämiseen eikä niiden eristämiseen entisestään. Siinä myös vahvistetaan selkeät säännöt, jotka koskevat kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistamista EU:n rahoittamien toimien valintaan, hallinnointiin ja seurantaan. Tämä poikkeaa suuresti elpymis- ja palautumistukivälineestä. 18 artiklan 4 kohdan q alakohdassa edellytetään ainoastaan, että kansalliset viranomaiset esittävät yhteenvedon kuulemismenettelystä. Koska työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta ei ole säädetty yksityiskohtaisemmin, tämä on käytännössä johtanut täysin riittämättömiin julkisiin kuulemisiin jäsenvaltioissa ja erittäin vähäiseen avoimuuteen: monet jäsenvaltiot eivät ole julkaisseet lainkaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa luonnoksia. |
| --- | --- |

3.10

| 3.10.1 | ETSK ymmärtää, että Next Generation EU -välineen hyväksymisen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien esittämisen välinen määräaika oli lyhyt. Jäsenvaltioiden olisi silti pitänyt nähdä kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten kattavassa ja merkityksellisessä kuulemisessa tilaisuus saada apua laadukkaiden suunnitelmien laatimiseen sen sijaan, että kuulemista pidettiin monissa jäsenvaltioissa rasitteena, joka päätettiin jättää väliin. |
| --- | --- |

3.10.1

| 3.11 | Julkisen valvonnan puute laatimisvaiheessa on johtanut huoleen siitä, että jäsenvaltiot kiertävät elpymis- ja palautumistukivälineen avulla sääntöjä, joiden takia ne eivät voi käyttää koheesiovaroja tietynlaisiin investointeihin. Tätä on jo ilmennyt muutamissa niistä harvoista kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien luonnoksista, joita on julkaistu, erityisesti sosiaalista osallisuutta koskevien investointisääntöjen osalta. Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistetut säännöt ja erityisesti sen mahdollistavat edellytykset otettiin käyttöön kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten pyynnöstä. Jos ei vaadita sen osoittamista, että elpymis- ja palautumistukivälineestä samanaikaisesti rahoitettavien toimien hyväksyntä edellyttää yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen tiukkojen periaatteiden noudattamista, on huomattavasti epävarmempaa, noudatetaanko näitä periaatteita. Vaikka on myönnettävä, että yhteisiä säännöksiä koskeva asetus ei sekään ole aina onnistunut estämään varojen väärinkäyttöä, ainakin se tarjoaa perustan, jonka pohjalta on mahdollista kyseenalaistaa tai pysäyttää sellainen rahoitus, joka ei noudata mahdollistavia edellytyksiä. Elpymis- ja palautumistukivälinettä käytettäessä on epäselvää, voidaanko varojen väärinkäyttöä kyseenalaistaa tai pysäyttää. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK kritisoi sitä, että kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia laadittaessa ei ole monissa tapauksessa noudatettu kumppanuusperiaatetta. ETSK pitää kumppanuusperiaatetta ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista tehokkaan politiikan ja sitoutumisen avaintekijöinä. Kumppanuusperiaate kuuluu koheesiopolitiikan dna:han. Kansalaisten, paikallisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan aktiivisesta osallistumisesta on olemassa hyviä esimerkkejä. Kansallisten suunnitelmien täytäntöönpanoa ja mahdollista uudelleensuunnittelua varten olisi otettava käyttöön kunnianhimoisempi sidosryhmien kuulemisjärjestelmä, joka pohjautuu kumppanuusperiaatteeseen. Paikallisyhteisöjen omat kehittämisstrategiat, yhdennetyt alueelliset investoinnit kaupunkeihin, kaupunkialueiden innovatiiviset toimenpiteet ja Interregin alainen rajatylittävä yhteistyö tarjoavat monia paikallistason hanke-esimerkkejä eri puolilta EU:ta, ja tämä olisi myös otettava huomioon kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia toteutettaessa. |
| --- | --- |

3.12

4.   Eriarvoisuuden torjuminen koheesiopolitiikan, Next Generation EU -välineen ja elpymis- ja palautumistukivälineen avulla

| 4.1 | Poliittiset päättäjät ovat edelleen varsin epätietoisia pandemian tulevista vaiheista. Vuosien 2019–2023 kasvuennusteita on tarkistettu alaspäin useissa maissa. EU:n sisällä tulee olemaan huomattavia ja yhä suurempia kasvueroja, mikä johtuu suurelta osin pandemian erilaisista vaikutuksista eri talouden aloihin. Esimerkiksi maat, joissa matkailu on merkittävä ala, ovat kärsineet suuresti. Myös taide- ja viihdeala, kauppa, matkailu- ja majoitustoiminta, vähittäiskauppa ja liikenneala ovat kokeneet kovia (7). |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Pandemia on myös pahentanut yhteiskunnassa pitkään vallinneita puutteita, joihin kuuluvat tulojen ja varallisuuden epätasainen jakautuminen, eriarvoiset mahdollisuudet terveydenhuoltoon ja koulutukseen sekä erisuuruinen altistuminen ympäristövahingoille. Lisäksi se on aiheuttanut sosiaalista ja taloudellista syrjäytymistä. Esimerkiksi Saksassa pitkäaikaistyöttömien määrä on kasvanut yli 1 miljoonaan. Erityisesti tilapäisissä työsuhteissa olleet ovat menettäneet työpaikkansa: työttömiksi joutuneiden epävarmoissa työsuhteissa olleiden määrä kasvoi 40 prosenttia, ja heistä suurin osa oli nuoria ja naisia. Eriarvoisuus vaihtelee yleensä sukupuolen, iän ja koulutustaustan mukaan sekä alueittain, aloittain ja ammateittain. Heikossa asemassa olevat ryhmät eli esimerkiksi vammaiset henkilöt ja maahanmuuttajat kärsivät eniten terveyskriisin seurauksista. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.2 | Yleisesti on niin, että taantumat aiheuttavat todennäköisemmin tulonmenetyksestä aiheutuvaa kärsimystä köyhemmille kuin rikkaammille. Talouden elpyessä köyhemmät ihmiset eivät kuitenkaan pääse ensimmäisinä hyötymään siitä, jolloin esimerkiksi talouskriisin aiheuttama sosiaalinen epätasa-arvo voi vaikuttaa vielä vuosikymmenten päähän. Tämänhetkisen kriisin aiheuttama eriarvoisuuden lisääntyminen voi olla vieläkin kärjistetympää pandemian kielteisten vaikutusten vuoksi. Covid-19-tartuntoja on esiintynyt eniten vähävaraisimpien keskuudessa, mikä puolestaan voi vaikuttaa kielteisesti heidän tulotasoonsa. Köyhemmillä ihmisillä on usein myös heikommat mahdollisuudet etätyöhön, minkä on todettu olevan suuri tekijä työpaikkojen menetyksissä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Lisäksi alat, joilla työskentelee etupäässä pienituloisia työntekijöitä (esim. ravintolat, matkailu, viihdeala), ovat joutuneet erityisen koville (8). Pandemia on vauhdittanut automatisaatiota ja digitalisaatiota, tekoäly mukaan luettuna, ja korkeasti koulutetun työvoiman kysyntä on näin ollen kasvanut, kun taas alemman koulutustason työntekijöitä on pudonnut pois työmarkkinoilta (9). On myös todennäköistä, että pitkäaikaistyöttömyydellä on pitkäkestoisia vaikutuksia: se voi johtaa ammattitaidon heikentymiseen ja vaikeuttaa paluuta työelämään. Lisäksi koulujen ja yliopistojen sulkeminen on vaikuttanut eniten yhteiskunnan haavoittuvimpiin osiin. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.3 | Pandemiasta aiheutuneiden aineelliseen hyvinvointiin kohdistuneiden vaikutusten lisäksi ETSK haluaa korostaa epätasaista vaikutusta, joka sillä on ollut ihmisten turvallisuuteen ja perusoikeuksiin. Kaikki tietävät, että terveydenhuolto- ja hoitolaitoksista tuli tartuntapesäkkeitä ja niissä oli paljon kuolemantapauksia erityisesti ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden keskuudessa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Joidenkin jäsenvaltioiden ylikuormittuneissa sairaaloissa jouduttiin valitsemaan, ketkä saavat kiireellistä hoitoa ja ketkä eivät. Tietyissä tapauksissa ilmeni vakavaa syrjintää. Potilaita käännytettiin pois iän ja vamman perusteella, mikä paljasti selkeästi prioriteetit, joiden perusteella valtio mittaa yksittäisten kansalaisten arvoa. On erittäin tärkeää huolehtia siitä, että tätä ei enää koskaan tapahdu ja että heikossa asemassa olevia ihmisiä ei kohdella toisen luokan kansalaisina. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.4 | ETSK korostaa myös, että varallisuuden jakautumisesta ei ole saatavilla laadukasta tietoa. EKP totesi kuitenkin jo vuonna 2016 kotitalouksien varoja ja kulutusta koskevan tutkimuksen (Household Finance and Consumption Survey) päätelmissä, että kotitalouksien nettovarallisuuden jakautuminen on ”hyvin vinoutunut” euroalueella, sillä varakkaimmat 10 prosenttia omistavat 51,2 prosenttia kokonaisnettovarallisuudesta (10). Muissa ennusteissa arvioidaan varallisuuden jakautuvan vieläkin epätasaisemmin: niiden mukaan rikkain prosentti kotitalouksista omistaa jopa 32 prosentin osuuden kaikesta varallisuudesta. Covid-19 erittäin todennäköisesti pahentaa varallisuuseroja entisestään. Yleisesti näyttää siltä, että se on lisännyt säästöjä. Pienituloiset kotitaloudet ovat kuitenkin supistaneet menojaan vähemmän kuin suurituloiset. Pienituloiset kotitaloudet ovat palanneet suurituloisia nopeammin kriisiä edeltäville tasoille, koska niiden on täytettävä jokapäiväiset tarpeensa (11). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pandemia on vaikuttanut suhteettoman paljon naisiin. Naisia on todennäköisemmin irtisanottu tai lomautettu tai heidän on täytynyt lyhentää virallista työaikaansa eri syistä. Naisia on enemmän edustettuina tietyissä sellaisissa ammateissa, joihin sulkutoimet vaikuttivat eniten, ja heistä useammilla oli osa-aikainen tai sijaistyösopimus. Yritykset ovat pyrkineet suojelemaan pikemminkin vakituisessa työsuhteessa olevia työntekijöitä. Lisäksi naiset ovat irtisanoutuneet tai lyhentäneet työaikaansa koulujen sulkemisesta aiheutuneen lastenhoitovelvoitteiden lisääntymisen takia. Pandemia on myös laajentanut sukupuolten välistä kuilua palkattoman kotityön alalla (12). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Next Generation EU -väline on tarkoitettu yhdeksi EU:n pääasiallisista välineistä, joilla lievitetään kriisin kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, vahvistetaan sosiaalista selviytymiskykyä ja parannetaan työllisyyttä. Sen menestys riippuu kuitenkin siitä, miten se pannaan täytäntöön. On tärkeää, että erilaiset resurssit käytetään tehokkaasti ja oikea-aikaisesti, jotta elpyminen voi toteutua. Resurssienkäytön tehokkuus luo myös luottamusta jäsenvaltioiden välille. Kaiken kaikkiaan on olennaisen tärkeää, että Next Generation EU -välinettä ei käytetä vain jo ennen pandemiaa kaavailtujen investointien jatkamiseen, vaan sen avulla reagoidaan selkeästi tilanteeseen ja toteutetaan uudistuksia, joiden ansiosta covid-19-pandemian pahimmat seuraukset yhteiskunnassa voidaan jatkossa välttää. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK on tyytyväinen siihen, että välineen kuuteen pilariin sisältyy sosiaalisia tavoitteita ja erityisesti taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoite. On myös tervetullutta, että elpymis- ja palautumissuunnitelmien arviointiperusteisiin kuuluu niiden sosiaalisten vaikutusten arviointi ja että jäsenvaltioiden täytyy selittää, miten elpymis- ja palautumissuunnitelmat edistävät sukupuolten tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille. ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että sosiaalinen ulottuvuus ei ole riittävästi edustettuna kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa tai että tietyt toimenpiteet luokitellaan ”sosiaalisiksi”, vaikka ne eivät edistä sosiaalisia tavoitteita asetuksessa tarkoitetulla tavalla. Toistaiseksi vaikuttaa epätodennäköiseltä, että kansallisilla suunnitelmilla puututtaisiin tehokkaasti sosiaalisiin eroihin. Jotta kaikissa kansallisissa suunnitelmissa olisi varmasti vahva sosiaalinen ulottuvuus, ETSK ehdottaa, että komissio kehittää paitsi elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen 29 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menetelmän sosiaalimenojen raportointia varten myös menetelmän kansallisessa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ehdotettujen rakenneuudistusten sosiaalisten vaikutusten arviointia varten. Lisäksi olisi korostettava ja täsmennettävä oikeudenmukaisen tulonjaon tavoitetta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Elpymis- ja palautumistukivälinettä olisi käytettävä uudistuksiin, jotka auttavat jäsenvaltioita toipumaan pandemian seurauksista. ETSK kehottaa kohdentamaan investoinnit ensisijaisesti niihin ryhmiin, joihin covid-19-kriisin vaikutukset ovat kohdistuneet vakavimmin. Olisi otettava opiksi siitä, mitkä asiat ovat aiheuttaneet ihmisille eniten kärsimystä terveyskriisissä. Investointien avulla olisi ennen kaikkea autettava ihmisiä pääsemään takaisin laadukkaisiin työpaikkoihin. Tämä koskee erityisesti naisia, nuoria, pitkäaikaistyöttömiä, etnisten vähemmistöjen edustajia sekä vammaisia ja ikääntyneitä henkilöitä, joiden osuus yhteiskunnassa kaiken kaikkiaan todennäköisesti kasvaa. Lisäksi eläkejärjestelmien kestävyys on turvattava. |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Julkisia terveys- ja hoitopalveluja on vahvistettava erityisesti niissä jäsenvaltioissa, missä covid-19-kriisi on paljastanut vakavia puutteita. ETSK on sitä mieltä, että elpymis- ja palautumistukiväline tarjoaa jäsenvaltioille ainutlaatuisen tilaisuuden uudistaa näitä palveluja ja myös luoda ihmisille omassa yhteisössään yksilöllistä tukitarjontaa, joka voi kattaa henkilökohtaisen avustuksen ja kotiavun tuen. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.9 | Lisäksi on varmistettava, että Next Generation EU edistää osaltaan kunnollisten työpaikkojen luomista. ETSK kehottaa valitsemaan poliittisen lähestymistavan, joka on jo osoittautunut toimivaksi EU:n rakennerahastojen yhteydessä, eli asettamaan elpymis- ja palautumistukivälineen varojen maksamiselle tiettyjä kriteerejä. Yritysten tulisi esimerkiksi voida saada elpymis- ja palautumistukivälineen resursseja vain, jos ne soveltavat työehtosopimuksia tai tarjoavat laadukkaita työpaikkoja kansallisista työmarkkinaosapuolten sopimuksista johdettujen kansallisten lakien ja asetusten perusteella, suostuvat vähentämään epävarmojen työsuhteiden (esimerkiksi työnantajan yksipuolisesti sanelemat määräaikaiset ja tilapäiset työsuhteet) määrää tai jos niissä on vahvat yhteistoimintatahot. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Elpymisen ja palautumisen tulostaulua sekä – myös lapsiin ja nuoriin kohdistettujen – sosiaalimenojen raportointimenetelmää koskevat delegoidut säädökset ovat vielä antamatta. ETSK antaa varsinkin tukensa sille, että Euroopan parlamentti kehottaa komissiota ”varmistamaan täyden avoimuuden aikataulusta, jonka mukaisesti [säädökset] hyväksytään”, ja ”hyväksymään nämä delegoidut säädökset nopeasti ennen kesätaukoa” (13). On erittäin kiistanalaista, että täsmennykset sosiaalisista näkökohdista annetaan vasta sen jälkeen, kun kansalliset suunnitelmat on laadittu ja jopa hyväksytty. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Valitettavasti sellaista erityisehtoa, jonka mukaan tietty määrä elpymis- ja palautumistukivälineen varoista olisi käytettävä sosiaalialan hankkeisiin, ei myöskään ole asetettu. Sosiaalisiin tavoitteisiin suoraan liittyvien menojen osuus onkin epäselvä ja vaikuttaa melko pieneltä. ETSK pyytää, että raportoidaan selkeästi sellaisten menojen ja hankkeiden osuudesta ja suunnittelusta, joiden avulla on tarkoitus saavuttaa sosiaaliset tavoitteet yleensä ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoite erityisesti. Lisäksi on varmistettava, että vihreät ja digi-investoinnit sekä kaikki muut Next Generation EU -menot toteutetaan sosiaalista kestävyyttä koskevan tavoitteen mukaisesti. Tässäkin tapauksessa tarvitaan selkeämpi kuva kaavailluista investoinneista. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Elpymis- ja palautumissuunnitelmien tukeutuminen EU-ohjausjaksoprosessiin, maakohtaisiin suosituksiin ja ehtoihin on ongelmallista, koska viime vuosina on annettu useita kiistanalaisia suosituksia esimerkiksi terveydenhuoltomenoista tai eläkkeistä. Sen sijaan, että elpymis- ja palautumistukiväline kytketään EU-ohjausjaksoon, olisi ollut tarkoituksenmukaisempaa asettaa varojen selkeä korvamerkitseminen tiukaksi ehdoksi, jolla taataan EU:n varojen tehokas käyttö. Kun otetaan huomioon, että varojen maksamisen ehtona on maakohtaisten suositusten täytäntöönpano, on sitäkin tärkeämpää, että EU-ohjausjaksoa uudistetaan muun muassa asettamalla vähimmäisvaatimukset työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kuulemiselle, kuten on todettu ETSK:n päätöslauselmassa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun (14). Kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin tosiasiallinen osallistuminen on myös tarpeen varmistaa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.12.1 | ETSK suosittaa vahvasti, että koheesiopolitiikan, Next Generation EU:n ja maakohtaisten suositusten yhteydessä otetaan tarkasti huomioon kaikki eriarvoisuuden näkökohdat ja pyritään turvaamaan kestävä, selviytymiskykyä tukeva ja osallistava kasvu sekä seuraamaan tarkoin varojen käyttöä. On varmistettava, että sekä elpymisen että vihreän siirtymän ja digitalisaation hyödyt jakautuvat kaikille eurooppalaisille, ja samalla on tehtävä työtä digitaalisen syrjäytymisen ja energiaköyhyyden torjumiseksi, sillä siirtymä voi kärjistää näitä ongelmia. |
| --- | --- |

4.12.1

| 4.12.2 | ETSK kannattaa keskittymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun ohjausjaksoprosessissa – ja siten myös Next Generation EU -välineessä. ETSK vaatii kuitenkin niiden sisällyttämistä järjestään osaksi Next Generation EU -välinettä ja kansallisten uudistusohjelmien arviointia. ETSK korostaa erityisesti Porton huippukokouksessa annettua myönteistä signaalia siitä, että hyvinvointia olisi mitattava muutenkin kuin BKT:n avulla. Next Generation EU -välinettä ei pidä arvioida ainoastaan sen perusteella, miten se on vuorovaikutuksessa EU-ohjausjakson kanssa, vaan myös alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävänä tekijänä ja keinona toteuttaa niihin liittyvät ohjelmat. |
| --- | --- |

4.12.2

| 4.13 | Kaiken kaikkiaan ETSK kehottaa Euroopan unionia hyödyntämään Next Generation EU -välineen tarjoamaa ainutlaatuista tilaisuutta nopeuttaa ja edistää kipeästi kaivattuja rakenneuudistuksia, korjata sosiaali-, talous- ja ympäristöpolitiikan puutteita ja soveltaa vaurauteen keskittyvää lähestymistapaa. Kun otetaan huomioon rahastojen pitkän aikavälin vaikutukset ja käyttöaika, ETSK suosittaa yhteisymmärryksen löytämistä poliittisten puolueiden, yhteiskunnallisten sidosryhmien, yrittäjien, ammattiliittojen ja kansalaisyhteiskunnan kesken, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri onnistumisen mahdollisuus. ETSK katsoo, että EU:n rahastot eivät ole vain lukuja, tavoitteita ja määräaikoja, vaan ne symboloivat sitä, että Euroopan unionilla on yhteinen visio tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

4.13

Bryssel 23. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

1

(2)  Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?– Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

2

(3)  The nonsense of Next Generation EU net balance calculations, Bruegel.

3

(4)  Recovery and Resilience Facility, Euroopan komissio (elpymis- ja palautumistukiväline).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

5

(6)  Recovery and Resilience Facility, Euroopan komissio (elpymis- ja palautumistukiväline).

6

(7)  The great COVID-19 divergence: managing a sustainable and equitable recovery in the European Union, Bruegel.

7

(8)  WP-2021-06_30032021.pdf

8

(9)  Stantcheva_covid19_policy.pdf

9

(10)  Euroopan keskuspankki, The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave, nro 18, joulukuu 2016.

10

(11)  Stantcheva_covid19_policy.pdf

11

(12)  Stantcheva_covid19_policy.pdf

12

(13)  Päätöslauselmaesitys parlamentin oikeudesta tiedonsaantiin meneillään olevasta jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista.

13

(14)  Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei? Euroopan talous- ja sosiaalikomitea.

14

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/9

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Tiedotusvälineiden vapauden ja monimuotoisuuden turvaaminen Euroopassa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2021/C 517/02)

| Esittelijä: | Christian MOOS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christian MOOS

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos | |
| (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 223/2/8 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

223/2/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tiedotusvälineiden vapaus ja toimittajien turvallisuus sen osana sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuus ovat kantavia rakenteita liberaalissa demokratiassa, johon kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet EU:n perussopimuksissa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Eurooppa on kokonaisuutena tarkastellen edelleen vapaiden ja monimuotoisten tiedotusvälineiden maanosa, mutta ympäri EU:ta tapahtuu hälyttävää kehitystä. Eräät unionin jäsenvaltiot eivät enää ole liberaaleja demokratioita, sillä ne ovat ottaneet riippumattomia tiedotusvälineitä poliittiseen valvontaan ja rajoittaneet aktiivisesti tiedotusvälineiden kirjoa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvat uhat ja mediakentän moniarvoisuuden heikentyminen eivät rajoitu vain muutamiin jäsenvaltioihin, vaan ne ovat yleinen suuntaus eri puolilla EU:ta. Kaikkien jäsenvaltioiden on ryhdyttävä kiireellisesti toimiin tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Koska eräät jäsenvaltiot ovat vastahakoisia toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, EU:n toimielinten velvollisuutena on ryhtyä toimiin sen varmistamiseksi, että eurooppalaisia arvoja kunnioitetaan ja liberaali demokratia ja oikeusvaltioperiaate toteutuvat kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Keskeisiin haasteisiin kuuluvat toimittajien turvallisuuden ja riippumattomuuden takaaminen kaikissa jäsenvaltioissa kaikkina aikoina, riippumattomien tiedotusvälineiden suojeleminen poliittiselta vaikuttamiselta ja toimet, joilla torjutaan poliittisesta tahdosta ja taloudellisista rajoituksista johtuvaa tiedotusvälineiden yksipuolistumista. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on ilahtunut Euroopan parlamentin (1) ja komission moninaisista mietinnöistä ja aloitteista mutta korostaa, että suurena haasteena on tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden konkreettinen parantaminen kansallisella tasolla, kuten kumppaniorganisaatioiden vuosikertomuksessa 2021 journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle Euroopan neuvoston foorumille (2) korostetaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa komissiota puuttumaan viipymättä yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (3) nojalla akuuttiin uhkaan, joka vaarantaa tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden eräissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on tyytyväinen komission kaavailuihin esittää toimenpiteitä toimittajien turvallisuuden parantamiseksi. Komitea painottaa, että strategisten kanteiden nostaminen häirintätarkoituksessa (SLAPP-kanteet) tulee kieltää lailla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa komissiota parantamaan media-alan julkisten hankintojen ja mediayritysten saaman julkisen tuen läpinäkyvyyttä ja oikeudenmukaisuutta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa voimakkaasti komission suunnitelmaa laatia ”eurooppalainen medianvapaussäädös”, joka tarjoaisi komissiolle tehokkaat oikeudelliset välineet tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden toteutumisen valvomiseksi sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pitää mediayritysten puolueetonta julkista tukemista investointina laatujournalismiin samalla tavoin kuin riippumattomat ja puolueettomat yleisradioyhtiöt ovat välttämättömiä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK ehdottaa, että perustetaan täysin riippumaton eurooppalainen julkisen palvelun yleisradioyhtiö. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK korostaa tarvetta parantaa medialukutaitoa edelleen ja kannattaa ehdotusta sellaisen EU-viraston perustamisesta, jonka tehtävänä olisi vahvistaa EU:n kansalaisten mediataitoja koulutusohjelmien avulla. |
| --- | --- |

1.13

2.   Tiedotusvälineiden vapaus ja monimuotoisuus demokratian perusedellytyksenä

| 2.1 | Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 19 artiklassa, Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan 1 kohdassa taataan oikeus hankkia, vastaanottaa ja levittää tietoja ja ajatuksia viranomaisten siihen puuttumatta ja alueellisista rajoista riippumatta. Tiedotusvälineiden riippumattomuus ja monimuotoisuus ovat olennaisen tärkeitä tällaisen tiedonvälityksen vapauden takaamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Perusoikeuskirjan 11 artiklan 2 kohdassa vahvistetut tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus kuuluvat myös demokratian perusedellytyksiin, ja niitä on kunnioitettava kaikilla tasoilla, jotta unionin kansalaiset voivat tosiasiallisesti käyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 artiklan 3 kohdan mukaista oikeuttaan osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Monipuolinen mediakenttä myötävaikuttaa yhdessä poliittisten puolueiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa korvaamattomalla tavalla mielipiteenmuodostukseen ja tavoitteenasetteluun demokraattisissa päätöksentekoprosesseissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Riippumattomat tiedotusvälineet edesauttavat ratkaisevasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15 artiklan mukaisen, unionin toimielimiä ja muita elimiä velvoittavan avoimuusperiaatteen toteutumista. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tutkivat journalistit toimivat neljännen valtiomahdin ominaisuudessa vallan vahtikoirina ja pitävät tässä roolissaan silmällä toimeenpano-, lainsäädäntö- ja tuomiovallan käyttäjien sekä yksityisten tahojen toimintaa. Vaaleilla valituilla päättäjillä on heidän ansiostaan suurempi vastuuvelvollisuus kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Jäsenvaltiot, joissa tiedotusvälineiden vapautta tai kirjoa rajoitetaan, eivät ole demokratioita, ja ne toimivat vastoin EU:n arvoja (SEU-sopimuksen 2 artikla) ja päämääriä (SEU-sopimuksen 3 artikla). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU:n jäsenvaltioiden joukossa on edelleen maita, jotka ovat maailman huippua tiedotusvälineiden vapauden ja monimuotoisuuden varmistamisessa. Tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvat uhat ja mediakentän moniarvoisuuden heikentyminen eivät kuitenkaan rajoitu vain muutamiin EU-maihin, vaan kielteistä kehitystä on selvästi nähtävissä vaihtelevassa määrin eri puolilla unionia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden taantuminen unionin sisällä heikentää EU:n kykyä edistää demokratiaa naapurustossaan, jonka tiettyjen valtioiden viimeaikaiset kriisit ovat osoittaneet tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden tilan ja toimittajien turvallisuustilanteen huonontuneen eräissä maissa entisestään. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Eräät EU:n jäsenvaltiot ovat nyt irtautuneet demokraattisten valtioiden piiristä ja kehittyneet kymmenen viime vuoden aikana nopeammin kohti yksinvaltaista järjestelmää kuin mitkään muut maailman maat. Tiedotusvälineiden vapauden ja monimuotoisuuden rajoittaminen on ollut osa tätä kehitystä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Pandemia on kiihdyttänyt suuntausta entisestään, tai sen varjolla on pyritty legitimoimaan tiedotusvälineiden vapauden yhä ankarampaa rajoittamista. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapausindeksi vuodelta 2021 sekä Freedom House -järjestön vuotuiset tiedotusvälineiden ja internetin vapautta käsittelevät Freedom and the Media- ja Freedom on the Net -raportit osoittavat selvästi, että EU:lla on vaikeuksia puolustaa arvojaan omien rajojensa sisäpuolella (4). |
| --- | --- |

2.11

3.   Tiedotusvälineiden vapauteen ja monimuotoisuuteen kohdistuvat uhat

3.1   Toimittajien kokema uhka

| 3.1.1 | Jotta tiedotusvälineet voisivat täyttää tehtävänsä, toimittajien on voitava työskennellä vapaasti ja luottaa siihen, että heillä on yksityishenkilöinä aina EU:n ja kaikkien sen jäsenvaltioiden tarjoama kattava suoja. Näin ei enää ole. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EU:ssa on saanut vuodesta 2015 lähtien surmansa ainakin 16 toimittajaa tehtäväänsä hoitaessaan tai sen seurauksena. Daphne Caruana Galizia, Giorgos Karaivaz, Ján Kuciak ja hänen puolisonsa Martina Kušnírová, Lyra McKee, Peter de Vries ja monet muut eivät saa vaipua unohduksiin. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Toimittajia vastaan hyökätään sanallisesti ja fyysisesti yhä useammin, ja etenkin mielenosoituksista raportoiminen on muuttumassa vaarallisemmaksi, kun uhkaa aiheuttavat sekä mielenosoittajat että järjestysvallan edustajat. Pandemiaan liittyen on kirjattu yli sata tapausta, ja uhka onkin saavuttanut Euroopassa aivan uudet mittasuhteet (5). |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Eräissä EU:n ulkopuolisissa Euroopan maissa toimittajien tilanne on katastrofaalinen. Erittäin huolestuttavana esimerkkinä voidaan mainita rajut toimet riippumattomia toimittajia vastaan Valko-Venäjällä. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Sosiaalinen media ja siellä nähtävissä oleva ryhmädynamiikka alentavat häirinnän ja uhkailun kynnystä. Tiedotusvälineiden tai yksittäisten toimittajien työskentelyn estämiseksi on aloitettu koordinoituja kampanjoita. Tämä herättää kysymyksen, pitäisikö sosiaalisen median alustoja mahdollisesti säännellä perusvapauksia kuitenkaan rajoittamatta. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Naistoimittajat joutuvat miespuolisia työtovereitaan todennäköisemmin sanallisten ja fyysisten hyökkäysten sekä verkkohäirinnän ja -uhkailun kohteiksi, ja hyökkäykset ovat usein naisvihamielisiä, seksuaalisväritteisiä tai machohenkisiä. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Joissakin jäsenvaltioissa toimenpiteet, joiden avulla on tarkoitus torjua disinformaatiota ja kunnianloukkauksia, on suunniteltu niin, että niitä voidaan käyttää kriittisen uutisoinnin kriminalisoimiseen ja toimittajien uhkaamiseen vankeudella tai ankarilla sakoilla. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Kansalaisyhteiskunnan edustajia ja toimittajia pyritään yhä useammin vaientamaan nostamalla SLAPP-kanteita eli strategisia kanteita häirintätarkoituksessa. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Mediayritykset ovat vähentäneet nykyisten talousongelmien takia vakituisessa työsuhteessa olevien toimittajien määrää. Oikeusriidat vaarantavat yhä epävarmemmassa ja haavoittuvammassa asemassa olevien freelancetoimittajien toimeentulon, vaikka esitetyt vaatimukset olisivat perusteettomia. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | Erityisesti paikallistasolle on muodostunut ennennäkemättömiä ”uutiserämaita”, ja riippumattomien tiedotusvälineiden tilalla on usein niin sanottuja kunnallisia uutisjulkaisuja – ilmaisjakelulehtiä, jotka ovat paikallisen taloudellisen ja poliittisen eliitin omistuksessa ja voivat vaarantaa tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Uhkien on tarkoitus johtaa itsesensuuriin. Ne heikentävät tiedotusvälineiden vapautta Euroopassa. |
| --- | --- |

3.1.11

3.2   Tiedotusvälineiden vapaus uhattuna

| 3.2.1 | Jotta tiedotusvälineet pystyvät toimimaan vapaasti, niiden vapauden ja monimuotoisuuden takaavassa oikeudellisessa kehyksessä on varmistettava, että toimittajat ja mediayritykset voivat tehdä työtään ilman poliittista ohjailua. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Viestimiä sääntelevien viranomaisten riippumattomuustilanne on useissa jäsenvaltioissa hyvin huolestuttava, sillä joissakin tapauksissa ne toimivat käytännössä käsikassarana, jonka kautta valtaapitävät vaikuttavat mediakenttään. Tiedotusvälineiden vapaaehtoisen itsesääntelyn mahdollistavat aidosti riippumattomat elimet voivat olla keino suojella tiedotusvälineitä poliittiselta vaikuttamiselta. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Eräät jäsenvaltiot hyödyntävät tiedotusvälineisiin vaikuttamisessa syrjivää verolainsäädäntöä ja kohdennettuja mainosbudjetteja. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Toiset jäsenvaltiot ovat pyrkineet pandemiaan liittyvän disinformaation leviämisvaaran varjolla legitimoimaan lehdistönvapauden rajoitukset voidakseen estää kriittisen raportoinnin kriisin hoidosta. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Julkiset tiedotusvälineet, jotka ovat suorassa poliittisessa valvonnassa tai välillisessä poliittisessa valvonnassa sellaisten valvontaelinten kautta, joiden toiminnassa ei kunnioiteta kaikilta osin journalistista vapautta, ovat vakava uhka tiedotusvälineiden vapaudelle. Riippumattomien tiedotusvälineiden uutisointiin pyritään yhä useammin vaikuttamaan suoraan, ja myös poliitikkojen sanalliset hyökkäykset sekä oikeustoimet kriittisiä tiedotusvälineitä ja toimittajia vastaan lisääntyvät. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Mediayrittäjien liian tiiviit yhteydet maan hallitukseen tai valtionhallintoon sekä se, että poliittiset puolueet tai valtiot omistavat markkinaosuuksiltaan kohtuuttoman suuria mediayrityksiä, ovat kaventaneet useissa jäsenvaltioissa tiedotusvälineiden vapautta ja kirjoa huomattavasti. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Toimivissa liberaaleissa demokratioissakin on kyseenalaistettu riippumattoman ja puolueettoman julkisen yleisradiotoiminnan olemassaolo mielipiteiden moninaisuuden takaajana ja vaadittu poliittista vaikuttamista ohjelmistoon ja levitettävään sisältöön. |
| --- | --- |

3.2.7

3.3   Tiedotusvälineiden monimuotoisuus uhattuna

| 3.3.1 | Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen vuoden 2020 raportin (6) mukaan EU:n mediamarkkinat, myös mainosmarkkinat ja jakelukanavat, ovat keskittyneet selvästi kolmen viime vuoden aikana ja tämä aiheuttaa keskitasoisen tai suuren riskin tiedotusvälineiden vapaudelle koko EU:ssa. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Digitaalisen vallankumouksen aiheuttamat muutokset tavoissa käyttää mediaa vievät pohjaa vakiintuneiden tiedotusvälineiden liiketoimintamalleilta. Vaikutukset kohdistuvat erityisesti paikallistason sanomalehtiin ja pieniin tiedotusvälineisiin, jotka ovat EU:n mediakentän monimuotoisuuden selkäranka. Niistä on tulossa helppoja kohteita poliittisin perustein tapahtuvalle keskittämiselle. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Digitaalisen median merkitys kasvaa jatkuvasti, mikä lisää suurten alustojen markkinavoimaa ja siten niiden vaikutusta mielipiteisiin. Ulkomaisina yrityksinä ne usein kiertävät EU:n sääntelyä. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Pandemian taloudelliset seuraukset, erityisesti mainostulojen väheneminen, nopeuttavat mediamarkkinoilla meneillään olevia muutoksia ja supistavat entisestään tiedotusvälineiden kirjoa. |
| --- | --- |

3.3.4

4.   Suosituksia tiedotusvälineiden vapauden ja monimuotoisuuden vahvistamiseksi Euroopassa

4.1   Yleiset suositukset

| 4.1.1 | ETSK pitää henkilöitä ja hallituksia, jotka kyseenalaistavat sanoillaan tai toimillaan tiedotusvälineiden vapauden tai moniarvoisuuden, sopimattomina toimimaan EU:n toimielinten tai niiden valmisteluelinten puheenjohtajina tai edustamaan unionia. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annetulla asetuksella (EU, Euratom) 2020/2092 on vahvistettu oikeusvaltiovälineistön korjaavaa osiota, myös tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden osalta. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ETSK pitää ilahduttavana, että EU:n oikeusvaltiovälineistön ennalta ehkäisevä osio on niin ikään vahvistunut sen myötä, että Euroopan komissio laatii oikeusvaltiota koskevan kertomuksen, johon sisältyy tiedotusvälineiden moniarvoisuutta ja vapautta koskeva maakohtainen seuranta, ja että Euroopan unionin neuvostossa on keskusteltu aiheesta. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ETSK kehottaa tehostamaan ennaltaehkäisevää osiota sisällyttämällä tulevaisuudessa oikeusvaltiokertomuksen maakohtaisiin lukuihin jäsenvaltiokohtaisia uudistussuosituksia, joiden täytäntöönpanoa arvioidaan seuraavan vuoden kertomuksessa. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | ETSK on sitoutunut nostamaan tiedotusvälineiden vapauden ja monimuotoisuuden suojelun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhdeksi painopisteeksi, jotta tietoisuus tämän haasteen tärkeydestä lisääntyisi ja keskustelu tarvittavista toimenpiteistä vilkastuisi. |
| --- | --- |

4.1.5

4.2   Suositukset toimittajien suojelemiseksi

| 4.2.1 | ETSK korostaa, että toimittajia voidaan suojella parhaiten käsittelemällä kaikki häirintä-, uhkailu- ja hyökkäystapaukset tinkimättömästi oikeudessa. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK kehottaa komissiota puuttumaan viipymättä yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 nojalla akuuttiin uhkaan, joka vaarantaa tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden eräissä jäsenvaltioissa. Tähän kuuluu ilman muuta EU-rahoituksen epääminen jäsenvaltioilta, jotka loukkaavat tiedotusvälineiden vapautta. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | ETSK kannattaa Euroopan parlamentin aietta (7) ryhtyä SEUT-sopimuksen 256 artiklan mukaisiin toimiin, jos komissio laiminlyö tehtäviään. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | ETSK on hyvillään komission aikomuksesta esittää konkreettisia ehdotuksia, joilla edistetään journalismin suojelemisesta sekä toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden turvallisuudesta annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen (8) johdonmukaista täytäntöönpanoa kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, sekä seurata sen noudattamista oikeusvaltiokertomuksensa puitteissa. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | ETSK pitää myönteisenä komission sitoutumista antamaan taloudellista tukea toimittajien oikeudellista ja käytännön suojelua edistäville hankkeille ja ehdottaa, että lisäksi pohdittaisiin keinoja varmistaa, että jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät kattavat erityisesti freelancepohjalta työskentelevien toimittajien ammatilliset riskit. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | ETSK muistuttaa, että jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaiset ovat velvollisia suojelemaan toimittajia. Se kehottaa tehostamaan poliisien kouluttamista kanssakäymiseen toimittajien kanssa siten, että lehdistöä ja toimittajia edustavat järjestöt kutsutaan koulutukseen mukaan parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Mitä tulee toimittajien suojelemiseen verkkohäirinnältä ja -uhkailulta, ETSK viittaa lausuntoonsa ”Laitonta verkkosisältöä vastaan” (9) ja korostaa, että toimittajat ovat erittäin näkyvän julkisen roolinsa vuoksi erityisen haavoittuvassa asemassa. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | ETSK muistuttaa, että kaikissa toteutettavissa toimenpiteissä on otettava huomioon sukupuolten tasa-arvo ja vähemmistöihin kuuluvien toimittajien suojelu. |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | ETSK toteaa, että avoimuusperiaatteen ja tiedonvälityksen vapautta koskevan oikeuden toteutuminen on parantunut EU:n tasolla mutta ei kaikissa jäsenvaltioissa. Se kehottaa kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan unionin normeja tinkimättä ja toteaa, että lisäparannuksia tarvitaan myös EU:n tasolla (10). |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti SLAPP-kanteita käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamiseen ja komission kaavailuihin esittää vuoden 2021 loppuun mennessä ehdotus toimittajien ja kansalaisyhteiskunnan suojelemiseksi tällaisilta strategisilta häirintätarkoituksessa nostettavilta kanteilta. Komitea pitää SLAPP-kanteiden kieltämistä lailla ensisijaisena verrattuna täydentäviin toimenpiteisiin kanteiden kohteeksi joutuneiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | ETSK pitää Coalition Against SLAPPs in Europe (CASE) (11) -hankkeen kaltaisia kansalaisyhteiskunnan aloitteita erityisen tärkeinä toimittajien suojelemiseksi SLAPP-kanteilta ja kehottaa osoittamaan niille lisää EU:n tukea. |
| --- | --- |

4.2.11

| 4.2.12 | ETSK toteaa, että Bryssel I -asetuksen (12) ja Rooma II -asetuksen (13) säännökset eivät saa johtaa oikeussuojan heikentymiseen SLAPP-kanteiden osalta sitä kautta, että haitantekotarkoituksessa aloitettavien oikeusjuttujen käsittelypaikka voitaisiin valita (kunnianloukkausjuttuihin liittyvä oikeusturismi). Komitea korostaa, että tämä kysymys on otettava huomioon näiden kahden asetuksen tulevassa uudelleentarkastelussa. |
| --- | --- |

4.2.12

4.3   Suositukset tiedotusvälineiden riippumattomuuden vahvistamiseksi

| 4.3.1 | ETSK kehottaa komissiota lisäämään oikeusvaltiokertomuksen yhteydessä käyttämiensä menetelmien joukkoon valtiollisen ja julkisen yleisradiotoiminnan riippumattomuuden arvioinnin. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK huomauttaa, että tehokas syytteeseenpano korruptioasioissa tarjoaa jonkin verran suojaa sitä vastaan, että valtiovalta puuttuu tiedotusvälineiden toimintaan. Komitea kehottaakin komissiota toteuttamaan korruptiontorjuntanormien noudattamisen valvonnan lisäksi ja poliittisista näkökohdista riippumatta kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei uuden monivuotisen rahoituskehyksen ja NextGenerationEU-elpymisvälineen varoilla rahoiteta tiedotusvälineiden monimuotoisuuden rajoittamista tai muunlaista korruptiota. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | ETSK kannustaa kaikkia jäsenvaltioita perustamaan kansallisia avoimuusrekistereitä Euroopan avoimuusrekisterin mallin mukaisesti, sillä ne tekevät myös poliitikkojen ja mediayrittäjien välisistä yhteyksistä läpinäkyviä. Avoimuusrekisterit olisi sisällytettävä EU:n laajuiseen monitasoiseen avoimuusrekisteriin. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | ETSK pyytää komissiota tutkimaan, voitaisiinko pilottihanketta, jossa kootaan mediatalouden alan omistustietoja julkiseen tietokantaan, kehittää siten, että tietoja kerätään myös siitä, millaista edistämis- ja hankintatoimintaa EU, sen jäsenvaltiot, alue- ja paikallisviranomaiset, julkisoikeudelliset yhteisöt, julkiset yritykset ja yksityiset yritykset, joiden äänivaltaisten osakkeiden enemmistö on yhden tai useamman edellä mainitun tahon hallussa, harjoittavat mediayritysten kanssa. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | ETSK kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen EU:n laajuisista vähimmäisvaatimuksista kaikelle kohdassa 4.3.4 mainittujen tahojen harjoittamalle julkiselle hankintatoiminnalle ja mediayritysten tukemiselle. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | ETSK on hyvillään komission ehdotuksista, jotka koskevat disinformaation torjuntaa yleisesti (14) ja covid-19:ään liittyen sosiaalisessa mediassa (15), mutta muistuttaa siitä vaarasta, että jäsenvaltiot perustelevat tiedotusvälineiden vapauden rajoittamista disinformaation torjunnalla. Disinformaatiota ja vihapuhetta tulee tarkastella ilmiöinä kiireellisesti tarkemmin muun muassa ETSK:n lausunnoissa. |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   Suositukset tiedotusvälineiden monimuotoisuuden vahvistamiseksi

| 4.4.1 | ETSK suhtautuu kriittisesti siihen, että komissio käsittelee oikeusvaltiokertomuksessa markkinoiden moniarvoisuutta vain tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyyden näkökulmasta kiinnittämättä huomiota markkinoiden keskittymisasteeseen. Komitea kehottaa komissiota mukauttamaan kertomuksen yhteydessä soveltamiaan menetelmiä, jotta se kuvastaisi tulevaisuudessa paremmin sitä, miten uhattuna mediakentän monimuotoisuus on kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission toimintasuunnitelmaan ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä” (16) ja sen tavoitteeseen pitää uutismedia vastaisuudessakin julkisena hyödykkeenä sekä aivan erityisesti EU-tuen tarjoamiseen sen ehkäisemiseksi, että tiedotusvälineiden kirjo kapenee pandemian seurauksena. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ETSK korostaa, että laatujournalismi edellyttää kestävää taloudellista pohjaa, ja kehottaa jatkamaan EU:n tukea mediayrityksille investointina hyvään journalismiin. Investoinnit auttaisivat lopettamaan media-alan keskittymisen, joka uhkaa mediamarkkinoiden moniarvoisuutta. Tämä ei sulje pois sitä, että mediayritykset voivat ostaa laillisesti muita tiedotusvälineitä tai muodostaa strategisia liittoutumia, sillä taloudellisesti kestävä pohja antaa takeet mediayritysten riippumattomuudesta. Edellytyksenä on kuitenkin, että avoimuusperiaatetta noudatetaan eikä monopoleja synny. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | ETSK toteaa, että mediayritysten arvo on niiden monimuotoisuudessa ja että se menetetään, kun alalle syntyy johtavia valtakunnallisia toimijoita. Juuri tämä erottaa media-alan ja luovat alat muista talouden aloista. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Riippumattomien tiedotusvälineiden toimintamahdollisuuksien kaventumisen takia tarvitaan kiireellisesti julkisia ja yksityisiä tukimekanismeja journalismin pitämiseksi julkisena hyödykkeenä. Tarvitaan lisää tutkimusta, jotta voidaan kehittää tehokkaita julkisia tukimekanismeja, jotka takaavat riippumattomuuden, sekä innovatiivisia ja kestäviä uusia liiketoimintamalleja yleistä etua palvelevan journalismin tarpeisiin. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | ETSK kannattaa voimakkaasti Euroopan komission suunnitelmaa laatia ”eurooppalainen medianvapaussäädös”, joka tarjoaisi komissiolle tehokkaat oikeudelliset välineet tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden toteutumisen valvomiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan, millä tavoin EU:n kilpailulainsäädäntöä soveltamalla ja kehittämällä voitaisiin pysäyttää mediamarkkinoiden keskittyminen yhä harvempiin käsiin – etenkin silloin, kun taustavaikuttajana on jäsenvaltion hallitus –, jotta unionin jäsenvaltioiden mediamarkkinoille ei syntyisi hallitusten tai niitä lähellä olevien toimijoiden vaikutuksesta mediamonopoleja. |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.4.7 | ETSK viittaa lausuntoonsa (17) komission aloitteesta, joka koskee yhteistä järjestelmää digitaalisten palvelujen veron kantamiseksi tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista, ja huomauttaa, että tämä vero on omiaan korjaamaan perinteisen ja (erityisesti ulkomailta käsin toimivan) digitaalisen median välisen kilpailun vääristymiä. |
| --- | --- |

4.4.7

| 4.4.8 | ETSK pitää riippumatonta ja puolueetonta julkista yleisradiotoimintaa erityisen tärkeänä tiedotusvälineiden monimuotoisuuden turvaamisen kannalta ja kiinnittää huomiota siihen, mitä on sovittu SEU-sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 29. |
| --- | --- |

4.4.8

| 4.4.9 | ETSK toteaa, että vapaat markkinat eivät kykene tarjoamaan EU:n laajuisia mediapalveluja yleisradiotoiminnan alalla, ja kehottaa siksi perustamaan riippumattoman ja puolueettoman eurooppalaisen julkisen palvelun yleisradioyhtiön. |
| --- | --- |

4.4.9

| 4.4.10 | ETSK pitää riippumatonta ja puolueetonta julkista yleisradiotoimintaa mallina, jonka mukaisesti tiedotusvälineiden monimuotoisuus voidaan taata aina silloin, kun vapaat markkinat eivät pysty sitä turvaamaan. Tämä koskee myös painettua ja verkkomediaa. |
| --- | --- |

4.4.10

| 4.4.11 | ETSK korostaa, että tiedotusvälineiden esteetön saavutettavuus on olennainen osa tiedotusvälineiden vapautta, ja on huolissaan vammaisuuteen perustuvan suoran tai välillisen syrjinnän lisääntymisestä tiedotusvälineissä. Komitea kehottaa antamaan lainsäädäntöä sellaisten rajoittavien käytäntöjen poistamiseksi, jotka heikentävät yksilön mahdollisuuksia nauttia tiedotusvälineiden vapaudesta ja monimuotoisuudesta tai vievät nämä mahdollisuudet kokonaan. |
| --- | --- |

4.4.11

4.5   Suositukset medialukutaidon parantamiseksi

| 4.5.1 | ETSK on tyytyväinen komission lukuisiin ehdotuksiin, joiden tavoitteena on vahvistaa kansalaisten medialukutaitoa (18) ja joissa keskitytään erityisesti digitaalisiin taitoihin. Tällaiset hankkeet ovat erittäin tärkeitä, jotta kansalaisten kyky vastustaa disinformaatiota paranisi. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | ETSK kannattaa ehdotusta perustaa Euroopan kansalaiskasvatusvirasto, jonka tehtävänä olisi vahvistaa EU:n kansalaisten mediataitoja koulutusohjelmien avulla. Se kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta perustaa tällainen keskustason elin pikaisesti sekä varmistamaan, että yksi sen vastuualueista on vuorovaikutukseen – etenkin digitaalisen – median kanssa valmentavan koulutuksen tarjoaminen. |
| --- | --- |

4.5.2

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin jäsenen Magdalena Adamowiczin valmistelema mietintö – Euroopan parlamentin 25. marraskuuta 2020 antama päätöslauselma aiheesta ”Tiedotusvälineiden vapauden vahvistaminen: toimittajien suojelu Euroopassa, vihapuhe, disinformaatio ja alustojen rooli” (EUVL C 425, 20.10.2021, s. 28).

1

(2)  https://www.coe.int/en/web/media-freedom

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2092, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

3

(4)  Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapausindeksi 2021 (englanniksi), https://rsf.org/en/ranking (viitattu 24. toukokuuta 2021).

4

(5)  International Press Institute, COVID-19: Number of Media Freedom Violations by Region, https://ipi.media/covid19-media-freedom-monitoring/ (viitattu 8. huhtikuuta 2021).

5

(6)  Elda Brogi ym., 2020, Monitoring Media Pluralism in the Digital Era – Application of the Media Pluralism Monitor in the European Union, Albania and Turkey in the years 2018–2019, Fiesole, s. 50.

6

(7)  P9_TA(2021)0103

7

(8)  CM/Rec(2016)4

8

(9)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 19

9

(10)  EUVL C 487, 28.12.2016, s. 51 ja EUVL C 13, 15.1.2016, s. 192

10

(11)  https://www.the-case.eu

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1215/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012 , tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (EUVL L 351, 20.2.2012, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 864/2007, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2007, sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavasta laista (Rooma II) (EUVL L 199, 31.7.2007, s. 40).

13

(14)  COM(2020) 790 final

14

(15)  JOIN(2020) 8 final

15

(16)  COM(2020) 784 final

16

(17)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 73

17

(18)  JOIN(2020) 8 final, COM(2020) 624 final, COM(2020) 784 final ja COM(2020) 790 final

18

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/16

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Poikkeustoimenpiteet työllisyyden ja toimeentulon tukemiseksi pandemiakriisin aikana”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2021/C 517/03)

| Esittelijä: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Cinzia DEL RIO

| Komitean täysistunnon päätös | 26.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 211/1/4 |

Komitean täysistunnon päätös

26.4.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

211/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n strategiaan pandemiakriisin ratkaisemiseksi, jäsenvaltioiden talous-, sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmien palauttamiseksi raiteilleen ja järjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi sekä tuotantojärjestelmän, työllisyyden ja väestön toimeentulon turvaamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on tyytyväinen eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) perustamiseen. Tämän eurooppalaista solidaarisuutta ilmentävän innovatiivisen rahoitusvälineen avulla tuetaan työpaikkojen säilyttämistä, työntekijöiden toimeentuloa ja yrityksiä, ja se on omiaan edistämään myös EU:n yhtenäisyyttä ja sosioekonomista palautumiskykyä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa SURE-välineen yhteiskunnallista arvoa, sillä välineellä ennakoidaan Next Generation EU -ohjelmassa sovellettavaa mekanismia laskemalla liikkeeseen joukkolainoja, joilla rahoitetaan sosiaalisiin päämääriin tähtääviä aloitteita. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää myönteisinä SURE-välineeseen liittyviä toimia, joiden kautta on rahoitettu työajan lyhentämisjärjestelyjä, annettu erilaista tulotukea ja tuettu yrityksiä ja avustettu siten neljännestä koko työvoimasta sekä pidetty yllä työpaikkoja ja yritysten tuotantokapasiteettia. Tämä on vaikuttanut myönteisesti talouteen ja työmarkkinoihin. Saaduista tiedoista ei käy kuitenkaan riittävän selvästi ilmi, millaisiin yksittäisiin toimenpiteisiin, miten paljon ja minkä työntekijäryhmien hyväksi rahoitusta on käytetty eri maissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK ehdottaa, että perustetaan SURE-välineen koko käytettävyysajan toimiva seurantakeskus, jonka tehtävänä on tarkkailla ja arvioida rahoitettujen toimenpiteiden vaikutuksia eri maissa ja jonka toimintaan työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat. Pyrkimyksenä on lisäksi löytää tulevaisuutta ajatellen päteviä malleja työaikojen lyhentämiseksi ja toimeentulon tukemiseksi vastaavissa kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Talouskriisien aikana päätösten ja valintojen nopeus on ratkaiseva tekijä. ETSK arvostaakin sitä, että Euroopan komissio perusti SURE-tukivälineen joutuisasti ja saattoi neuvottelut jäsenvaltioiden kanssa päätökseen ripeästi. Tämä osoittaa sen kyvyn reagoida vakavaan kriisiin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittaa, että SURE-välineen käyttö nivotaan aktiivisiin työmarkkinapolitiikkatoimiin ja ammatilliseen koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen, joiden tavoitteena on luoda pysyviä ja laadukkaita työpaikkoja ja vähentää huonopalkkaista työtä, silpputyötä ja epävakaita työsuhteita, jotka eivät takaa asianmukaista sosiaaliturvaa ja vaikuttavat myös julkisiin sosiaaliturvajärjestelmiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää SURE-tukivälinettä yhtenä välineistä, joiden avulla työnantajia voidaan kannustaa pitämään työntekijät palveluksessaan tuotantotoiminnan vähenemisestä huolimatta. Työehtosopimusten kautta voidaan luoda kannustimia mahdollistaa koulutukseen osallistuminen työajalla. Yritykset voivat näin käyttää osan työtunneista koulutukseen ja päivittää työntekijöidensä osaamista siten, että henkilöstön koulutusajan palkka maksetaan SURE-välineen varoista. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa tarvetta määritellä Euroopan unionin sosiaalinen ulottuvuus entistä tarkemmin ja johdonmukaisemmin ja toteuttaa sitä yhä kattavammin ja yhtenäisemmin ja varmistaa samalla Euroopan kansainvälinen kilpailukyky myös vihreän ja digitaalisen siirtymän uusien haasteiden takia ottaen huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa yksilöidyt toimenpiteet, muun muassa toimet ja investoinnit työllisyyden, koulutuksen ja aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa komission ilmoittamaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen keskeyttämistä ja kehottaa siirtymään kohti tarkistettua ja tasapainotettua talouden ohjausjärjestelmää, jolla tähdätään tuottavien investointien edistämiseen. On olennaisen tärkeää auttaa jäsenvaltioita saattamaan julkinen taloutensa kestävälle pohjalle ja vahvistaa näin luottamusta investointeihin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten tuki ja osallistuminen antavat lisäarvoa EU:n ja jäsenvaltioiden politiikoille. Työmarkkinaosapuolten on siksi ratkaisevan tärkeää olla mukana myös SURE-välineestä yhteisrahoitettavissa toimissa, ja tässä tulee hyödyntää myös niiden nimenomaisten alojen työehtosopimusneuvotteluja, joita kriisi on koetellut eniten. On kuitenkin tärkeää, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen on merkityksellistä ja lainmukaista eikä vain muodollista. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK tunnustaa täysin komission maaliskuussa 2021 antamassa kertomuksessa esille tuomat SURE-välineen myönteiset tulokset ja kannattaa ehdotusta sen vakiinnuttamiseksi tukemaan työntekijöitä ja yrityksiä EU:n integroitumisen ja sosioekonomisen selviytymiskyvyn välineenä nykyisen kaltaisina kriisiaikoina myös ETSK:n ehdottaman SURE-seurantakeskuksen suorittaman seurannan ja arvioinnin pohjalta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission suositukseen (EU) 2021/402 (1) EASE-järjestelmästä. Suosituksen strategiana on tähdätä siihen, että pandemian aikana toteutetuista poikkeustoimenpiteistä siirrytään vähitellen uusiin toimenpiteisiin, joilla voidaan taata työllistävä elpyminen. Näitä ovat erityisesti aktiiviset työvoimapolitiikat, kuten haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tarkoitetut tilapäiset työhönottokannustimet, täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet sekä yrittäjyyden tukeminen myös yhteisötalouden alalla. |
| --- | --- |

1.13

2.   Johdanto

| 2.1 | Edelleen jatkuva pandemia on vahingoittanut Euroopan taloutta vakavasti. ETSK suhtautuu myönteisesti taloudellisiin ja sosiaalisiin toimenpiteisiin, joihin EU on ryhtynyt poikkeuksellisin välinein pandemiakriisin vaikutusten lievittämiseksi, sillä ne tarjoavat erinomaisen tilaisuuden uudistaa unionia oikeudenmukaisempaan ja solidaarisempaan suuntaan, kehittää kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta ja myös vastata vihreän ja digitaalisen siirtymän mukanaan tuomiin uusiin haasteisiin. Next Generation EU -välineen lisäksi on toteutettu muun muassa seuraavaa:






  — | kansallisia toimenpiteitä EU:n finanssipoliittisten sääntöjen jouston puitteissa |
| --- | --- | --- |

2.1

—

kansallisia toimenpiteitä EU:n finanssipoliittisten sääntöjen jouston puitteissa

| — | kansallisia maksuvalmiustukitoimenpiteitä tilapäisten ja joustavien valtiontukisääntöjen nojalla |
| --- | --- |

—

kansallisia maksuvalmiustukitoimenpiteitä tilapäisten ja joustavien valtiontukisääntöjen nojalla

| — | lisää Euroopan investointipankin (EIP) takaamia yritysluottojärjestelyjä uuden takuurahaston perustamisen avulla |
| --- | --- |

—

lisää Euroopan investointipankin (EIP) takaamia yritysluottojärjestelyjä uuden takuurahaston perustamisen avulla

| — | Euroopan vakausmekanismin (EVM) uudistaminen Lissabonin sopimukseen tehdyillä muutoksilla, jotta terveydenhuollon alalla voidaan tarjota luottoja ehdoitta |
| --- | --- |

—

Euroopan vakausmekanismin (EVM) uudistaminen Lissabonin sopimukseen tehdyillä muutoksilla, jotta terveydenhuollon alalla voidaan tarjota luottoja ehdoitta

| — | eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE). |
| --- | --- |

—

eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE).

| 2.2 | Käsillä olevassa lausunnossa analysoidaan työttömyyden hillitsemiseksi sekä ihmisten toimeentulon ja yritysten tukemiseksi toteutettujen poikkeustoimenpiteiden vaikutuksia kiinnittäen erityistä huomiota SURE-välineeseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan eri maissa oli huhtikuussa 2020 yli 50 miljoonaa työntekijää lyhennetyn työajan järjestelyjen (2) tai vastaavien tilapäistoimenpiteiden piirissä, joilla pyrittiin hoitamaan tarvittavat työajanlyhennykset tai lomautukset. Eurofound on kirjannut yhteensä 500 toimenpidettä, joista useimmat liittyivät yritystukeen (35 prosenttia), tulotukeen (20 prosenttia, työajanlyhennysten lisäksi) ja työpaikkojen turvaamiseen (13 prosenttia) (3). Kriisi on vaikuttanut eniten valmistusteollisuuden ja kaupan sekä palvelu-, matkailu- ja kulttuurialan yrityksiin (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Useimmissa Euroopan maissa on käytössä erilaisia lomautusjärjestelyjä tuen myöntämiseksi tekemättömistä työtunneista, ja tämäntyyppisiä järjestelyjä on käytetty talouskriisien aikana työpaikkojen turvaamiseksi eniten, sillä niillä on myönteisiä vaikutuksia sekä työntekijöiden että yritysten kannalta. Euroopan komissio korostaa vuonna 2020 julkaisemassaan SURE-ohjelman esittelyssä, että ”[t]yöajan lyhentämisjärjestelyillä voidaan välttää turhia irtisanomisia ja estää tilapäisen häiriön vakavammat ja pitkäaikaiset kielteiset vaikutukset jäsenvaltioiden talouteen ja työmarkkinoihin. Tämän ansiosta perheiden toimeentulo säilyy eivätkä yritykset ja koko talous menetä tuotantokykyään ja inhimillistä pääomaansa.” (5) |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Maat, joissa sovellettiin tällaisia järjestelyjä jo aikaisemmin, ovat ryhtyneet lisäksi tilapäistoimenpiteisiin helpottaakseen järjestelyjen piiriin pääsyä ja niiden soveltamiskriteereitä, laajentaakseen niiden kattavuutta ja lisätäkseen taloudellista tukea, mutta maiden välillä on suuria eroja (6). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kyseisten toimenpiteiden ansiosta yritykset ovat pystyneet selviytymään taloudellisen toiminnan vähenemisen myötä toteutetuista työajanlyhennyksistä pienin tai olemattomin kustannuksin, mikä on vähentänyt merkittävästi maksuvalmiuspuutteiden vuoksi uhanalaisten työpaikkojen määrää. Tietyt epätyypillisistä työtä tekevät työntekijäryhmät, etenkin tilapäistyöntekijät ja joissakin tapauksissa myös vuokra- ja määräaikaistyöntekijät, ovat jääneet useissa EU-maissa tuen ulkopuolelle. Toisissa maissa julkista tukea on voinut saada myös osa itsenäisistä ammatinharjoittajista (7). Maiden välillä on myös kattavuuteen, kohderyhmiin, kestoon yms. liittyviä eroja tuen jakomenettelyissä ja saantikriteereissä (8). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Työajan lyhentämisjärjestelyt ovat auttaneet estämään työsuhteiden katkeamisen, joka on erittäin kallista yrityksille ja työntekijöille. Tällaiset työpaikkojen säilyttämistä edistävät toimenpiteet vähensivät vuoden 2020 toisella neljänneksellä merkittävästi työpaikkojen menetyksiä OECD-maissa arvioiduista 12 prosentista 4 prosenttiin. EU:ssa niiden työntekijöiden osuus, jotka olivat virallisesti työsuhteessa mutta eivät tehneet yhtään työtuntia, oli saatujen tietojen mukaan vuoden 2020 toisella neljänneksellä 17 prosenttia eli kaksinkertainen verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2019 (9). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | On syytä tarkastella työllisyyskriisin vaikutuksia naisiin ja nuoriin, jotka usein ovat epätyypillisissä työsuhteissa ja tekevät matalapalkkaista työtä ja joiden työsuhteet ovat muita useammin epävakaita eivätkä takaa näin asianmukaista sosiaaliturvaa. Heidän osuutensa kriisin erityisesti koetteleman matkailu-, majoitus- ja ravintola-alan, kulttuuri-, viihde- ja virkistysalan sekä voittoa tavoittelemattomalla sektorilla sosiaalipalveluissa toimivasta työvoimasta on niin ikään erittäin suuri. Taloutta elvytettäessä tuleekin toteuttaa työmarkkinaosapuolten kanssa sovittuja uudistuksia ja erityistoimenpiteitä jo ennen nykyistä kriisiä vallinneen sukupuolten ja myös ikäryhmien epätasa-arvon korjaamiseksi ja käynnistää lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä (10). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Työajanlyhennyksiin liittyvien tukitoimenpiteiden lisäksi useat maat ovat ryhtyneet suojatoimenpiteisiin, joilla pyritään estämään irtisanomiset lomautusjärjestelyihin julkista tukea saavissa yrityksissä. Tarkoituksena on ehkäistä kriisin aikaisia väärinkäytöksiä ja myös asettaa ehtoja sellaisen jäsenvaltio- ja EU-tason julkisista varoista saatavan avun käytölle, jonka on määrä auttaa ehkäisemään irtisanomisia ja auttaa yrityksiä tilapäisesti siihen saakka, kun talous elpyy. Joissakin maissa irtisanomiskiellosta julkista tukea saavissa yrityksissä määrätään jo työehtosopimuksissa (11). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Sillä on ollut suuri merkitys, että keskitetyn sopimisen puitteissa on tehty erityisiä sopimuksia ja pöytäkirjoja terveyskriisin torjumisesta ja hoidosta työpaikoilla ja myös lisätty sopimuksiin pandemian aikana erityismääräyksiä, joilla on muutettu työn organisointia ja työehtoja (esimerkiksi Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Ruotsissa, Espanjassa, Itävallassa ja Tanskassa). Joissakin maissa on myös tuettu yrityksiä muilla tavoin (lainojen maksun lykkääminen, verojen, vuokrien tai sosiaaliturvamaksujen lykkääminen tai keskeyttäminen), minkä johdosta maksut siirtyvät myöhemmäksi. Tarkoituksena on tukea yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, tai itsenäisiä ammatinharjoittajia työpaikkojen säilyttämiseksi ja lyhyen aikavälin maksuvalmiuden turvaamiseksi. |
| --- | --- |

2.10

3.   SURE-välineen ominaispiirteet, säännökset ja ensimmäiset tulokset

| 3.1 | Eurooppalainen SURE-tukiväline on tilapäisrahasto, josta myönnetään jäsenvaltioille edullisin ehdoin rahoitustukea lainoina, joiden määrä voi olla enintään 100 miljardia euroa. Tuki on tarkoitettu työttömyyden torjumiseen, työajan lyhentämisjärjestelyihin ja kaikkien työntekijöiden toimeentulon turvaamiseen. Rahasto toimii joulukuun 31. päivään 2022 saakka. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Euroopan komissio laskee SURE-välineen puitteissa ensimmäistä kertaa liikkeeseen nk. sosiaalivaikutteisia joukkolainoja, jotka takaavat tällaisiin joukkolainoihin sijoittaville, että liikkeelle pannut varat kohdennetaan tosiasiallisesti sosiaalisiin tarkoituksiin. Kysyntä on ollut kymmenen kertaa suurempaa kuin tarjonta ja taannut markkinoilla kilpailukykyisen tuoton. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sen jälkeen kun väline otettiin käyttöön, neuvosto on kohdentanut komission ehdotusten perusteella 19 jäsenvaltiolle yli 90 prosenttia kokonaismäärärahoista (12). Niistä 15 on käyttänyt varat työajan lyhentämisjärjestelyihin tai vastaaviin toimenpiteisiin ja 14 on rahoittanut myös itsenäisille ammatinharjoittajille suunnattuja tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Eräät maat eivät ole hakeneet rahoitusta SURE-välineestä. Maiden hallitusten esittämät syyt vaihtelevat: joissakin maissa on ollut käytettävissä riittävästi omia varoja työttömyyden kasvusta johtuvien julkisen talouden lisämenojen kattamiseksi ja lisävaroja on voitu hankkia markkinoilta yhtä edullisella korolla, toisissa tapauksissa tähän on päädytty SURE-tuen hakemiseen liittyvien hallinnollisten menettelyjen kustannusten takia, ja eräät maat ovat turvautuneet komission käyttöön ottamiin väliaikaisiin joustotoimenpiteisiin finanssipolitiikan ja valtiontukien alalla (13). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komissio arvioi maaliskuussa 2021 julkaisemassaan kertomuksessa (14) jäsenvaltioiden toimittamien raporttien perusteella, että SURE-välineestä sai vuonna 2020 tukea arviolta 25–30 miljoonaa työntekijää eli neljännes apua saavien jäsenvaltioiden työssäkäyvästä väestöstä. Tuen piirissä oli noin 21,5 miljoonaa työntekijää ja 5 miljoonaa itsenäistä ammatinharjoittajaa. Lisäksi järjestelystä on hyötynyt 1,5–2,5 miljoonaa yritystä eli 12–16 prosenttia apua saavien jäsenvaltioiden yrityksistä (15). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kertomuksessa korostetaan, että SURE-välineestä rahoitettavat julkiset tukijärjestelyt pienentävät yritysten työvoimakustannuksia ja tarjoavat kotitalouksien toimeentulon turvaamiseksi vaihtoehtoisen tukimuodon, jonka tulokset ovat parempia kuin perinteisten työttömyyskorvausten. Lisäksi komissio painottaa, että työllisyystukijärjestelyt ovat tehokkaampia maissa, jotka ovat toteuttaneet jo aiemmin kansallisia tukiohjelmia työttömyyden vaikutusten lievittämiseksi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Suunnitelluista tukikelpoisiin toimenpiteisiin liittyvistä julkisista menoista oli vuoden 2020 loppuun mennessä toteutunut peräti 80 prosenttia. Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat jo käyttäneet tai aikovat käyttää SURE-välineestä myönnetyn avun kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Unionin korkean luottoluokituksen ansiosta jäsenvaltiot ovat säästäneet SURE-välineen avulla korkomaksuissa noin 5,8 miljardia euroa siihen verrattuna, että ne olisivat laskeneet itse liikkeeseen valtionvelkaa. Säästöjä kertyy todennäköisesti lisää tulevissa maksuissa. |
| --- | --- |

3.8

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n strategiaan pandemiakriisin ratkaisemiseksi, jäsenvaltioiden talous-, sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmien palauttamiseksi raiteilleen, järjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi ja työllisyyden turvaamiseksi. ETSK katsoo, että strategian avulla Euroopan unionin sosiaalinen ulottuvuus saadaan määriteltyä entistä tarkemmin ja sitä pystytään toteuttamaan yhä kattavammin samalla kun varmistetaan Euroopan kansainvälinen kilpailukyky. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetään tarvittavat toimenpiteet kestävän ja osallistavan kasvun edellyttämien investointien edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on korostanut toistuvasti tarvetta vauhdittaa EU:n taloudellista ja sosiaalista lähentymistä, jotta Euroopan sosiaalisen markkinatalouden kilpailukyky vahvistuisi ja varmistettaisiin, että kaikki kansalaiset voivat käyttää kaikkia oikeuksiaan kaikilta osin, ja edistettäisiin sellaisten työmarkkinoiden luomista, joilla pystytään ottamaan parhaillaan tapahtuvat muutokset huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa johdonmukaisin toimin ja strategioin. Olennaista on, että jäsenvaltiot käyttävät elpymis- ja palautumistukivälineestä saamansa tuen hyödyksi (16). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | On tärkeää edistää kestävien yritysten, myös pk-yritysten ja mikroyritysten kasvua ja tuottavuutta. SURE on yksi välineistä, joiden avulla työnantajia voidaan kannustaa pitämään työntekijät palveluksessaan tuotantotoiminnan vähenemisestä huolimatta. Olisi myös kannustettava sopimaan työehtosopimuksissa uudenlaisista tavoista mukauttaa työaikoja kouluttautumisen mahdollistamiseksi sekä tukemaan yrityksiä työpaikkojen ja osaamisen säilyttämisessä ja tulojen jatkuvuuden turvaamisessa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | SURE on perustavan tärkeä väline työntekijöiden suojelemiseksi ja pandemian työllisyysjärjestelmälle aiheuttamien vakavien sosioekonomisten seurausten lievittämiseksi. Välineestä nimittäin myönnetään taloudellista tukea jäsenvaltioiden omiin – myös jatkuvia työsuhteita koskeviin – työajan lyhentämisjärjestelyihin ja vastaaviin toimenpiteisiin. Näin sen avulla suojellaan työpaikkoja ja hillitään työttömyyttä sekä työntekijöiden tulonmenetyksiä. Lisäksi välineestä annetaan tukea työttömyyskorvauksista ja sosiaaliturvamaksuista yrityksille koituviin kustannuksiin, jotka katetaan suurelta osin julkisista varoista poikkeustoimenpiteiden puitteissa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK arvostaa sitä, että Euroopan komissio laati SURE-tukivälineen perustamista koskevan ehdotuksen ripeästi, ryhtyi viipymättä neuvotteluihin jäsenvaltioiden kanssa ja saattoi ne päätökseen muutamassa viikossa. SURE-tukivälineellä on korostettu työajan lyhentämisjärjestelyjen ja lyhyen aikavälin tulotukijärjestelyjen merkitystä ja kannustettu jäsenvaltioita hyödyntämään tällaisia järjestelyjä. Yksi talouspolitiikan EU-ohjausjakson keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteista on edistää investointeja, joilla tähdätään vakaaseen täystyöllisyyteen ja köyhyyden uusien muotojen torjumiseen, myös sosiaalisesti kestävien rakenneuudistusten avulla. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK pitää tärkeänä, että EU tarjoaa jäsenvaltioille taloudellista tukea edullisin ehdoin myönnettävien luottojen muodossa, ja on tyytyväinen siihen, että komission liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat ovat nimenomaan sosiaalivaikutteisia joukkolainoja. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Työajan lyhentämisjärjestelyjen ja erilaisten tulotukien rahoittaminen vaikuttaa myönteisesti koko talouteen, sillä niiden ansiosta työnantajien ja työntekijöiden välinen suhde säilyy, mikä auttaa pitämään yllä työntekijöiden ammattitaitoa ja yritysten tuotantokapasiteettia ja estämään sen, että pandemia vaikuttaisi muulla tavoin kielteisesti ja pysyvästi talouteen ja työmarkkinoihin. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että SURE-välineen perustaminen on uusi askel kohti EU:n yhteisvastuujärjestelmää, jossa noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, sillä SURE on eräänlainen eurooppalainen turvallinen sijoitusväline, jota voidaan edelleen vahvistaa Next Generation EU -ohjelman varainhankinnassa käytettävillä EU:n joukkolainoilla (17). Komitea korostaa, että SURE-välineen merkittävänä hyvänä puolena on, että se osoittaa EU:n kykenevän tarvittaessa luomaan lainanantokapasiteettia ja laskemaan liikkeeseen ”yhteisen turvallisen sijoitusvälineen” yhteisömenetelmää käyttäen sen sijaan, että jouduttaisiin turvautumaan hallitustenvälisiin sopimuksiin, kuten Euroopan vakausmekanismin (EVM) ja Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) yhteydessä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK kehottaa tarkistamaan SURE-välineen tuki- ja rahoituksenhakumenettelyjä hallinnollisten menettelyjen ja raportointimekanismien yksinkertaistamiseksi. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK suosittaa, että SURE-välineen käyttö nivotaan aktiivisiin politiikkatoimiin ja ammatilliseen koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen, joista on hyötyä sekä työntekijöille että yrityksille (18). Tässä yhteydessä keskustelu kääntyy jälleen siihen, miten työvoimapalveluista saataisiin yhä tehokkaampia myös kriisiaikoina. Kun työaikoja joudutaan lyhentämään vastoin työntekijöiden tahtoa, työntekijöitä olisi kannustettava uudelleenkouluttautumaan tai osallistumaan kursseille, jotka tukevat siirtymistä uuteen, ammattitaitoa vaativaan vakinaiseen työhön. Esimerkit tällaisesta aktiivisesta politiikasta ovat valitettavasti melko vaatimattomia (19). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK pitää välttämättömänä varmistaa, että eri maissa toteutettavissa SURE-tukivälineeseen liittyvissä toimissa otetaan huomioon kaikki työsuhteiset työntekijät sekä kaikentyyppiset itsenäisen ja epätyypillisen työn muodot, joita tekevät erityisesti nuoret. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Käytettävissä olevien vähäisten tietojen perusteella EU:n toimielimet tai jäsenvaltiotason viranomaistahot eivät ole kutsuneet työmarkkinaosapuolia aktiivisesti mukaan SURE-välineen käytön kehittämiseen. ETSK kehottaakin luomaan tarvittavan mekanismin näiden tahojen pysyvää kuulemista varten. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK on tutustunut SURE-tuen piirissä olevista henkilöistä ja yrityksistä laadittuihin arvioihin (20) mutta toteaa, ettei kyseisistä tiedoista ilmene riittävän hyvin, millaisia yksittäisiä toimenpiteitä eri maat ovat rahoittaneet ja millaisilla summilla tai miten toimenpiteet ovat vaikuttaneet kykyyn vähentää työttömyysriskiä ja turvata ihmisten tulot. |
| --- | --- |

4.13

5.   Erityistä – Millaisia vaikutuksia on saatu aikaan?

| 5.1 | Pandemiakriisi on koetellut ankarasti EU:n talous-, sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmiä, ravistellut ihmisten elämää, vaikuttanut yritysten toimintaan ja lisännyt eriarvoisuutta maiden sisällä ja joiltain osin myös maiden välillä. ETSK korostaakin tarvetta määritellä Euroopan unionin sosiaalinen ulottuvuus entistä tarkemmin ja johdonmukaisemmin ja toteuttaa sitä yhä kattavammin ja yhtenäisemmin ottaen huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa yksilöidyt toimenpiteet niin, että samalla varmistetaan Euroopan kansainvälinen kilpailukyky. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK on todennut jo aiemmin (21), että EU:n talouden ohjausjärjestelmän tarkistamista olisi jatkettava. Näiden ehtojen soveltaminen keskeytettiin vuoteen 2022 asti komission 20. maaliskuuta 2020 antamalla tiedonannolla (22). ETSK kannattaa komission tiedonantoa, jossa se ilmoittaa aikomuksestaan päättää vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen tulevasta keskeyttämisestä määrällisiin kriteereihin perustuvan kattavan arvion perusteella. ETSK kehottaakin siirtymään kohti tarkistettua ja tasapainotettua, vaurauteen keskittyvää talouden ohjausjärjestelmää, mieluiten yksinkertaistamalla sääntöjä ja vähentämällä myötäsyklisyyttä pandemian jälkeinen tilanne huomioon ottaen. On olennaisen tärkeää auttaa jäsenvaltioita saattamaan julkinen taloutensa kestävälle pohjalle ja vahvistaa näin luottamusta investointeihin. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti pandemian vaikutusten torjumiseksi laaditun talous- ja sosiaalipaketin toimenpiteisiin kuuluvan SURE-välineen käyttöönottoon. Kyse on eurooppalaista solidaarisuutta ilmentävästä innovatiivisesta rahoitusvälineestä, jonka puitteissa on Next Generation EU -ohjelmassa sovellettavaa mekanismia ennakoiden laskettu ensimmäistä kertaa liikkeeseen sosiaalivaikutteisia joukkolainoja. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | SURE on toiminut olemassa olevien työpaikkojen suoja- ja turvaverkkona ja auttanut pelastamaan erityyppisiä yrityksiä jäsenvaltioiden ensisijainen suojeluvastuu huomioon ottaen. SURE-tukivälineen puitteissa toteutettujen sosiaalisen suojelun toimenpiteiden lisäksi tarvitaan kuitenkin aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jotta voidaan luoda laadukkaita ja pysyviä työpaikkoja, mukauttaa osaamista ja vähentää huonopalkkaista työtä, silpputyötä ja epävakaita työsuhteita, jotka eivät takaa asianmukaista sosiaaliturvaa ja vaikuttavat myös julkisiin sosiaaliturvajärjestelmiin. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon liittyen annettuun Euroopan komission suositukseen EASE-järjestelmästä. Sen tavoitteena on työllisyyden aktiivinen tukeminen covid-19-kriisin jälkeen. Komitea korostaa suosituksen strategista lähestymistapaa, joka tähtää siihen, että pandemian aikana toteutetuista poikkeustoimenpiteistä siirrytään vähitellen uusiin toimenpiteisiin, joilla voidaan taata etenkin vihreillä ja digitaalisilla aloilla runsaasti työpaikkoja luova elpyminen. Laadukkaiden työpaikkojen luomista ja ammatillisia siirtymiä tukevan tehokkaan politiikan ohelle tarvitaan toimivia työvoimapalveluita, joilla on mahdollisuus antaa työnhakijoille, erityisesti nuorille yrittäjille, naisyrittäjille ja yhteiskunnallisille yrittäjille, räätälöityä tukea. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten tuki ja osallistuminen on arvokasta, minkä vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että nämä tahot kutsutaan sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla mukaan SURE-välineestä yhteisrahoitettavia toimia koskeviin keskusteluihin ja neuvotteluihin sekä itse toimiin. Tässä tulee hyödyntää myös niiden nimenomaisten alojen työehtosopimusneuvotteluja, joita kriisi on koetellut eniten. On kuitenkin tärkeää, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen on merkityksellistä ja lainmukaista eikä vain muodollista. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK pitää tärkeänä korostaa, että SURE-välineen varoja tulee käyttää myös sellaisten työsuojeluun liittyvien ennaltaehkäisy- ja suojatoimien rahoittamiseen, joilla hillitään viruksen leviämistä työpaikoilla. Näin voidaan vähentää kustannuksia, joita yrityksille aiheutuu tuotannon sopeuttamisesta turvallisuuskäytäntöjen mukaiseksi. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK ehdottaa, että perustetaan SURE-välineen koko käytettävyysajan toimiva seurantakeskus, jonka toimintaan myös työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat osallistua aktiivisesti ja jonka tehtävänä on tarkkailla ja arvioida rahoitettujen toimenpiteiden vaikutuksia eri maissa, analysoida kunkin maan parhaita käytäntöjä ja suojelujärjestelyjä ja pyrkiä lisäksi löytämään tulevaisuutta ajatellen päteviä malleja työaikojen lyhentämiseksi ja toimeentulon tukemiseksi vastaavissa kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK antaa täyden tunnustuksen SURE-välineen myönteisille tuloksille, jotka esitettiin komission maaliskuussa 2021 antamassa kertomuksessa. SURE-ohjelma täyttää väliaikaiset vaatimukset jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotta voidaan auttaa työntekijöitä ja yrityksiä selviämään kriisistä, säilyttää työpaikat ja tasoittaa tietä taloudelliselle ja sosiaaliselle elpymiselle. ETSK kannattaa ehdotusta SURE-välineen vakiinnuttamisesta tukemaan työntekijöitä ja yrityksiä EU:n integroitumisen ja sosioekonomisen selviytymiskyvyn välineenä nykyisen kaltaisina kriisiaikoina myös SURE-seurantakeskuksen suorittaman seurannan ja arvioinnin pohjalta. Ehdotus perustuu keskusteluun, jota Euroopan eri maiden hallitukset, työmarkkinaosapuolet ja talouselämän osapuolet, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, yliopistopiirit ja tutkijat sekä komissio itse ovat käyneet (23). |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | ETSK kannustaa EU:n toimielimiä ottamaan talouskriisien tapauksessa tehokkaamman tukiroolin sosiaalisissa kysymyksissä ja eritoten sellaisten toimenpiteiden sääntelyssä ja rahoituksessa, joilla tuetaan työntekijöitä ja yrityksiä, edistämällä julkista keskustelua, jotta voitaisiin perustaa pysyvä eurooppalainen työttömyysvakuutusjärjestelmä eri oikeusperustalta. Komitea viittaa tässä myös lausuntoonsa yhteisistä vähimmäisvaatimuksista (24). |
| --- | --- |

5.10

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).

1

(2)  COVID-19: Implications for employment and working life, Eurofound, maaliskuu 2021.

2

COVID-19: Implications for employment and working life

(3)  COVID-19: Policy responses across Europe, Eurofound, kesäkuu 2020.

3

COVID-19: Policy responses across Europe

(4)  OECD Employment Outlook 2021, luku 2.

4

OECD Employment Outlook 2021

(5)  COM(2021) 148 final. SURE: Puolivuotiskatsaus, 22. maaliskuuta 2021; ks. lisäksi Euroopan parlamentin tiedote SURE-välineen täytäntöönpanosta (Briefing – SURE implementation), huhtikuu 2021.

5

Briefing – SURE implementation

(6)  OECD Employment Outlook 2021, luku 2, kaavio 2.1 ”Job retention schemes in OECD countries”; ks. myös Eurofound.

6

OECD Employment Outlook 2021

(7)  COVID-19: Policy responses across Europe, Eurofound, kesäkuu 2020.

7

COVID-19: Policy responses across Europe

(8)  Lähde: OECD, Euroopan ammattiyhdistysinstituutti (ETUI), Euroopan komissio ja Euroopan parlamentin tiedote.

8

(9)  COVID-19: Policy responses across Europe, Eurofound, kesäkuu 2020, Eurofoundin kokoamat Eurostatin tiedot.

9

COVID-19: Policy responses across Europe

(10)  Euroopan komission ja Eurofoundin analyysit; ks. myös ILO:n ja YK:n tasa-arvojärjestön UN Women yhteiseen ohjelmaan liittyvä, toimintapolitiikan välineeksi tarkoitettu julkaisu Assessing the gendered employment impacts of COVID-19 and supporting a gender-responsive recovery, maaliskuu 2021.

10

Assessing the gendered employment impacts of COVID-19 and supporting a gender-responsive recovery

(11)  ETUI – Policy Brief no 7/2020

11

ETUI – Policy Brief no 7/2020

(12)  COM(2021) 148 final. SURE: Puolivuotiskatsaus, 22. maaliskuuta 2021; ks. lisäksi Euroopan parlamentin tiedote SURE-välineen täytäntöönpanosta (Briefing – SURE implementation), huhtikuu 2021. Ajantasaista tietoa jäsenvaltioille osoitetuista varoista on Euroopan komission SURE-sivustossa.

12

Briefing – SURE implementation

(13)  Edellä mainittu Eurofoundin julkaisu (2021), luku 3.

13

(14)  Komission tiedonanto neuvostolle – Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet, COM(2021) 105 final

14

(15)  COM(2021) 148 final. SURE: Puolivuotiskatsaus, 22. maaliskuuta 2021; ks. lisäksi Euroopan parlamentin tiedote SURE-välineen täytäntöönpanosta (Briefing – SURE implementation), huhtikuu 2021.

15

Briefing – SURE implementation

(16)  ETSK:n päätöslauselma ”Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmaa koskeva Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannanotto” (kesäkuu 2021) (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 1).

16

(17)  Christina Kattami, Protecting employment in 2021 and beyond: What can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; L. Andor, ”Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period”, 2021, julkaisussa Caetano J., Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance.

17

Protecting employment in 2021 and beyond: What can the new SURE instrument do?

New Challenges for the Eurozone Governance

(18)  COVID-19: Implications for employment and working life, Eurofound, maaliskuu 2021.

18

COVID-19: Implications for employment and working life

(19)  OECD Employment Outlook, luku 2.5 ”Combining job retention policies with job reallocation”, 2021; edellä mainittu Eurofoundin julkaisu, jossa esitellään esimerkkejä eri maiden toteuttamista toimenpiteistä.

19

OECD Employment Outlook

(20)  COM(2021) 148 final

20

(21)  ETSK:n päätöslauselma ”Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmaa koskeva Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannanotto”, annettu kesäkuussa 2021 pidetyssä täysistunnossa (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 1).

21

(22)  COM(2020) 123 final.

22

(23)  Christina Kattami, Protecting employment in 2021 and beyond: What can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; L. Andor, ”Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period”, 2021, julkaisussa Caetano J., Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance.; Eurofoundin + OECD:n kertomukset. COVID-19: Implications for employment and working life, Eurofound, maaliskuu 2021. COM(2021) 148 final. SURE: Puolivuotiskatsaus, 22. maaliskuuta 2021; ks. lisäksi Euroopan parlamentin tiedote SURE-välineen täytäntöönpanosta (Briefing – SURE implementation), huhtikuu 2021.

23

Protecting employment in 2021 and beyond: What can the new SURE instrument do?

New Challenges for the Eurozone Governance

COVID-19: Implications for employment and working life

Briefing – SURE implementation

(24)  ETSK:n lausunto yhteisistä vähimmäisvaatimuksista (EUVL C 97, 24.3.2020, s. 32); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts, Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme, CEPS, 2017.

24

Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/23

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen”

(Puheenjohtajavaltio Slovenian pyytämä valmisteleva lausunto)

(2021/C 517/04)

| Esittelijä: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Andrej ZORKO

| Puheenjohtajavaltio Slovenian lausuntopyyntö | 19.3.2021 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.9.2021 |
| Täysistunnon numero | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 146/24/54 |

Puheenjohtajavaltio Slovenian lausuntopyyntö

19.3.2021 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

23.9.2021

Täysistunnon numero

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

146/24/54

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Laadukas työ on yksi elämänlaadun perustekijöistä. Periaatteen ”laadukas työ elämänlaadun edistäjänä” noudattaminen on kestävän sosiaalisen kehityksen edellytys. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) onkin vakuuttunut siitä, että tähän olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n toimintapolitiikoissa, sillä se estää merkittävästi eriarvoisuuden, köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja epäreilun kilpailun riskiä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on myös vakuuttunut siitä, että laadukkaaseen työhön liittyviin ongelmiin ja haasteisiin olisi puututtava noudattamalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita ja Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteita. Lisäksi olisi otettava huomioon ihmisarvoista työtä koskevat ILO:n kansainväliset normit (1) sekä Euroopan unionin perusoikeuskirja (2). Tämän vuoksi komitea kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia kartoittamaan työmarkkinavuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä muutoksia, joita pandemia on nopeuttanut työmarkkinoilla, ja etsimään ratkaisuja niihin asianmukaisella tasolla ja kansallisten olosuhteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden olisi noudatettava kunnianhimoisempaa toimintamallia tuettaessa, koordinoitaessa ja toteutettaessa toimia aktiivisen työmarkkinapolitiikan luomiseksi ja suojeltaessa samalla työntekijöiden perusoikeuksia sekä turvattaessa kestävä ja kilpailukykyinen liiketoimintaympäristö yrityksille maailmantaloudessa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin olisi ohjattava sosiaalisen Euroopan, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja kestäväpohjaisen elpymisen periaatteiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Euroopan komissio ja jäsenvaltiot voisivat pandemiasta työelämässä saatujen kokemusten pohjalta ja työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien aktiivisen osallistamisen avulla seurata voimassa olevien säännösten toimivuutta tai tarvittaessa tarkistaa ja muuttaa niitä ja kehittää asianmukaisia toimintapolitiikkoja ihmisarvoisen, kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi. Tähän voisi sisältyä työntekijöiden suojelu ja asianmukainen työn organisointi, joka johtaa tuottavuuden kasvuun ja innovointiin ja edistää samalla digitalisaation myönteisiä osatekijöitä, mukaan luettuna työntekijöiden digitaalisen koulutuksen tarve heidän työllistyvyytensä parantamiseksi (3). Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tekoälyä koskeviin säädöksiin ja toimintapolitiikkoihin ja sen varmistamiseen, että kaikilla sidosryhmillä on mahdollisuus vaikuttaa uusien ratkaisujen käyttöönottamiseen työntekijöiden ja työnantajien kuulemisen ja niiden kanssa käytävien neuvottelujen avulla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota perustamaan erityisesti vahvistetun eurooppalaisen ohjausjakson ja muiden olemassa olevien mekanismien puitteissa uusia mekanismeja ja/tai (4) jatkamaan työmarkkinoiden keskipitkän ja pitkän aikavälin tarpeiden kartoittamista. Osallistamalla työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot aktiivisesti jäsenvaltiot voisivat näin kehittää työllisyyspolitiikkojen pidemmän aikavälin suunnittelua ja täytäntöönpanoa, myös työntekijöiden koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevaa suunnittelua, sekä tarjota ratkaisuja osaamisvajeen torjumiseksi. Lisäksi on tärkeää vahvistaa julkisia työvoimapalveluja ja niiden yhteistyötä yksityissektorin kanssa, jotta voidaan edistää heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tehokkaampaa integrointia työmarkkinoille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toistaa, että aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden tulee olla tehokkaita ja kohdennettuja, jotta niillä saadaan hyviä työllisyystuloksia (5), ja korostaa, että jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten on sitouduttava kehittämään aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jolla edistetään työn laatua. ETSK korostaa myös kannattavansa asteittaista etenemistä jäsenvaltioiden yhteisissä työttömyysvakuutusta koskevissa vähimmäisvaatimuksissa laadukkaan työn varmistamiseksi (6). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jäsenvaltioiden on luotava tarvittavat edellytykset, jotta varmistetaan sekä asianmukainen osallistuminen (kollektiivinen hallinto) suunnitteluprosesseihin että työllisyys- tai työmarkkinapoliittisten toimien täytäntöönpano. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia vahvistamaan työmarkkinavuoropuhelua valtakunnallisella tasolla. Komitea ehdottaa myös, että perinteistä työmarkkinavuoropuhelua täydennetään toisenlaisella, strategisemmalla sisällöllä, joka on kestävyysperiaatteen mukaista ja ratkaisukeskeistä. Tähän kuuluu esimerkiksi yritysten sekä tiettyjä tietoja ja taitoja omaavien työntekijöiden tulevien tarpeiden ennakointi, yhteiset toimet työntekijöiden kouluttamiseksi, siirtyminen digitaalitalouteen ja vihreään talouteen oikeudenmukaisella tavalla, alustatyön sääntely ja tasapuolisten ratkaisujen kehittäminen alustatyötä varten sekä muut tärkeät kehityskysymykset. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK tunnustaa työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusten merkityksen työmarkkinoiden tasapainon säilyttämisessä. Työmarkkinaosapuolten asianmukainen koulutus on olennaisen tärkeää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseksi edelleen (7). Tämä on osoittautunut ratkaisevan tärkeäksi ja keskeiseksi tekijäksi kehitettäessä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jonka avulla olisi myös pyrittävä varmistamaan kestävä ja laadukas työ. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi vahvistettava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan valmiuksia. On luotava luottamuksen ilmapiiri työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, tunnustettava sen merkitys ja osallistettava työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät oikea-aikaisesti toimenpiteiden muotoiluun ja tarvittaessa ja kehitystarpeiden mukaisesti myös päätöksentekoon. Työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan varten tarvitaan vahva kehys, jotta vihreää siirtymää ja digitalisaatiota voidaan käsitellä asianmukaisesti ja samalla varmistaa työn laatu (8). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK panee merkille elpymis- ja palautumistukivälineen mahdollisen myönteisen vaikutuksen vahvistettaessa ja varmistettaessa työn laatua ja työmarkkinaosapuolten roolia tukivälineen täytäntöönpanon yhteydessä. Komitea ehdottaakin, että komissio järjestää vuosittain tapaamisia työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa saadakseen kannanottoja tukivälineen täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden erilaisten tilanteiden vuoksi olisi järkevää järjestää kuulemiset erillisinä ja laatia yhteisiä suuntaviivoja ja suosituksia tukivälineen onnistuneen täytäntöönpanon jatkamiseksi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK panee merkille, että elpymis- ja palautumistukivälineessä ei puututa suoraan laadukkaan työn osatekijöihin, ja kehottaa siksi komissiota täydentämään tukivälinettä tältä osin. Työn laatu on keskeisessä asemassa elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ei myöskään pidä unohtaa heikossa asemassa olevia ryhmiä, kuten epävarmassa työsuhteessa olevia ja nuoria työntekijöitä, joita epidemia on koetellut eniten. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa toteuttamaan tutkimuksia, jotta voidaan seurata tarkemmin työmarkkinoiden kehitystä elpymisen aikana. On myös tarpeen ottaa huomioon liiketoimintamallien muutokset, jotka vaikuttavat työntekotapaan ja työntekijöiden perusoikeuksiin, samoin kuin digitalisaatio ja uusien teknologioiden käyttöönotto. Erityistä huomiota on kiinnitettävä osaamisvajeisiin ja työmarkkinasiirtymään. Työn organisointiin ja muihin laadukkaan työn tärkeisiin näkökohtiin kohdistuvia vaikutuksia olisi tutkittava ja analysoitava huolellisesti ottaen huomioon sekä myönteiset ratkaisut että nopean digitalisaation riskit. Komitea korostaa, että on otettava huomioon eri maiden väliset erot ja pandemian seuraukset niin yhteiskuntaan kuin työmarkkinoihin. Muutoksia on arvioitava soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

1.13

2.   Taustaa

| 2.1 | ETSK tunnustaa kestävän ja laadukkaan työn käsitteen monimuotoisuuden ja monitahoisuuden ja toteaa, että se koostuu useista osatekijöistä, jotka vaikuttavat suoraan tai välillisesti ihmisten elämänlaatuun sekä työntekijöiden oikeuksiin ja sosiaaliturvaan. Samalla ETSK tunnustaa myös, että työnantajilla ja jäsenvaltiolla on keskeinen rooli varmistettaessa työn laatu, johon sisältyy osaamisen edistäminen, laadukkaat työpaikat, työn uudet ja erilaiset muodot, turvallisuus, työntekijöiden hyvinvointi ja yritysten kilpailukyky. Komissio näyttää olevan tietoinen tästä, sillä huomattava osa covid-19-pandemian aikana toteutetuista ohjelmista ja myönnetystä rahoitusavusta, erityisesti SURE-ohjelma, on suunnattu sekä talouden elpymiseen että ihmisten sosiaaliturvan ylläpitämiseen. ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan talouden elpyminen ja kehittäminen edellyttävät sosiaaliturvan säilyttämistä ja kehittämistä samalla kun varmistetaan kilpailukykyinen toimintaympäristö eurooppalaisille yrityksille globaalissa taloudessa. Lisäksi taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen on kuljettava käsi kädessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK:n mielestä on komission, jäsenvaltioiden sekä EU- ja jäsenvaltiotason työmarkkinaosapuolten vastuulla suunnitella ja toteuttaa toimenpiteitä kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi. Näin ollen strategiat ja toimenpiteet kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi on laadittava ja pantava mahdollisimman pian täytäntöön kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden yhteisvoimin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden strategioiden keskeisinä osatekijöinä olisi oltava oikeudenmukaisten kilpailuedellytysten varmistaminen Euroopan taloudelle, investoinnit innovointiin ja kehitykseen, sosiaalisen polkumyynnin estäminen, työpaikkojen luomisen tukeminen sekä oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen ja asianmukaisten kannustimien edistäminen. Ne voivat osaltaan parantaa merkittävästi työn laatua. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Eurooppalaiset yritykset voivat oikeanlaisissa olosuhteissa auttaa luomaan kestäväpohjaista vaurautta, lisäämään laadukkaita työpaikkoja ja vahvistamaan hyvinvointia. Tämä edellyttää suotuisia perusedellytyksiä: kyse on erityisesti luotettavan energiansaannin, ammattitaitoisen työvoiman, hyvän liikenneinfrastruktuurin ja tehokkaiden työmarkkinoiden varmistamisesta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kestävän ja laadukkaan työn käsite on yksi elämänlaadun keskeisistä osatekijöistä, ja sitä on tarkasteltava yhdessä kestävän kehityksen käsitteen kanssa ottaen huomioon laajempi yhteys osana kestävää kasvua ja työllisyyttä erityisesti siirryttäessä vihreään talouteen ja digitalisaatioon, minkä on tapahduttava kaikkien sidosryhmien kannalta oikeudenmukaisesti. ETSK kiinnittää tässä yhteydessä erityistä huomiota aiheesta jo antamiinsa lausuntoihin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on vakuuttunut siitä, että YK:n 193 jäsenvaltion vuonna 2015 hyväksymien Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteiden (9) ja erityisesti tavoitteen 8 täytäntöönpanolla voidaan merkittävästi edistää kestävän ja laadukkaan työn varmistamista myös talouskasvu ja tuottava täystyöllisyys huomioon ottaen. Euroopan komission olisi erityisesti elpymisen aikana painotettava enemmän näiden tavoitteiden saavuttamista ja kannustettava myös jäsenvaltioita saavuttamaan tavoitteet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK toteaa myös, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa ja siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa vahvistettujen periaatteiden sekä asianomaisten kansainvälisten oikeudellisten normien (10) täytäntöönpano on erittäin tärkeää kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi. ETSK on jo antanut useita tähän liittyviä lausuntoja ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita osallistumaan oman toimivaltansa rajoissa aktiivisesti niiden täytäntöönpanoon yhdessä työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kun suunnitellaan toimenpiteitä kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi, on otettava huomioon erilaisia tekijöitä, joilla vaikutetaan elämänlaatuun, taataan ihmisarvoinen työ, vähennetään eriarvoisuutta ja sosiaalista syrjäytymistä, ehkäistään köyhyyttä ja varmistetaan Euroopan talouden kilpailukyky samalla kun edistetään sujuvaa siirtymistä digitaaliseen ja vihreään yhteiskuntaan ja talouteen. Kaikki nämä tekijät on sovitettava yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa, ja työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on osallistettava aktiivisesti toimenpiteiden suunnitteluun. ETSK korostaa tässä yhteydessä laajemman sosiaalisen konsensuksen merkitystä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK on tietoinen siitä, että useat tekijät, seikat ja olosuhteet vaikuttavat laadukkaaseen työhön ja sen kestävään tarjontaan, ja se on todennut tämän antamassaan lausunnossa (11). Kyseisiä tekijöitä ovat muun muassa työntekijöiden palkkataso ja palkkojen ennakoitavuus, työmuodot ja -menetelmät, työympäristö, työterveys ja -turvallisuus, työpaikkojen pysyvyys, elinikäinen oppiminen, työntekijöiden koulutus, säännölliset ja ennakoitavat työajat, työntekijöiden oikeuksien suojelu, työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä aktiivinen ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK panee merkille, että ihmisarvoinen työ on yksi perusedellytyksistä pyrittäessä varmistamaan laadukas työ. Komitea kehottaakin komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia kiinnittämään enemmän huomiota ihmisarvoiseen ja laadukkaaseen työhön. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK on tietoinen siitä, että laadukkaan työn edellytykset riippuvat myös eurooppalaisten yritysten häiriönsietokyvystä globaaleilla markkinoilla sekä sisämarkkinatilanteesta, erilaisista liiketoimintamalleista ja talouspolitiikasta. Komitea kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita luomaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa edellytykset, jotka kannustavat kestäviin investointeihin ja joiden ansiosta työnantajat voivat siis tarjota laadukasta työtä kestävältä pohjalta ja torjua epäoikeudenmukaisia käytäntöjä. Jäsenvaltioiden tulisi auttaa nopeuttamaan tällaisten edellytysten luomista erilaisten kannustimien, toimintapolitiikkojen ja asianmukaisten säännösten avulla. |
| --- | --- |

2.11

3.   Covid-19

| 3.1 | ETSK toteaa, että taloudellinen toiminta on vähentynyt epäsymmetrisesti epidemian aikana ja että komission pandemian aikana käyttöön ottama SURE-mekanismi on auttanut säilyttämään suuren määrän työpaikkoja. Irtisanomisten välttämiseksi ja ihmisten toimeentuloturvan säilyttämiseksi jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön erilaisia toimia, kuten työajan lyhentämisjärjestelyt, palkkatuet työntekijöiden palkkoja varten, lomautukset (esim. aloilla, joilla toiminta on pitänyt keskeyttää) sekä palkkojen alentaminen, erilaiset aktiiviset työllisyyspoliittiset toimenpiteet, nuoriin ja iäkkäisiin ihmisiin kohdistetut toimet, tulonmenetyksiä osittain korvaavat tuet sekä perustulotuki tietyille henkilöryhmille. Komitea korostaa kuitenkin, että uuden kasvun ja uusien työpaikkojen luomiseen tähtäävän terveen ja kestäväpohjaisen talouspolitiikan tarve EU:ssa ja jäsenvaltioissa ei saisi jäädä näiden väliaikaisten toimenpiteiden varjoon. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | ETSK pitää valitettavana, ettei komissio ole aktiivisesti asettanut kyseisten varojen käytön keskeiseksi kriteeriksi työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien asianmukaista osallistamista. Eräissä jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolia ei nimittäin ole otettu aktiivisesti mukaan määriteltäessä työmarkkinatoimenpiteitä ja -politiikkoja. Elpyminen ja laadukkaan työn varmistaminen tulee olemaan näissä maissa vaikeampaa. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.2 | ETSK toteaa, että epidemian aikana joidenkin työtehtävien toteutustapa on muuttunut ja että eräät muutokset jatkuvat elpymisen aikana ja sen jälkeenkin. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää tunnistaa nämä muutokset, puuttua niihin asianmukaisesti sekä seurata ja kehittää niitä, jotta voidaan pysyvästi varmistaa laadukas työ ja luoda yrityksille ja työntekijöille lisämahdollisuuksia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä digitalisaation ja tekoälyn käyttöönoton vaikutuksiin ja seurauksiin työpaikoilla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK toteaa, että epidemia on tuonut esiin tiettyjä talous- ja liiketoimintamalleja ja -muotoja sekä työskentelytapoja, joihin oli kiinnitetty liian vähän tai ei lainkaan huomiota ennen epidemiaa. On huolehdittava siitä, etteivät nämä yleistyneet liiketoimintamallit ja työskentelytavat vaikuta haitallisesti työmarkkinoihin tai työn laatuun tai muodosta epäreiluja käytäntöjä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission suositukseen tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta (EASE) covid-19-kriisin jälkeen ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan työmarkkinapolitiikat etusijalle siten, että investoinneista ihmisiin tulee yksi keskeisistä tekijöistä kriisin voittamisessa, ottaen huomioon vihreän siirtymän ja digitalisoinnin tarve. Jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä työmarkkinaosapuolten kanssa sovitut EASE-toimenpiteet kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on huolissaan siitä, että eurooppalaisten työntekijöiden henkinen hyvinvointi on heikentynyt merkittävästi pandemian aikana erityisesti nuorten ja työpaikkansa menettäneiden keskuudessa (12). ETSK kehottaakin noudattamaan kokonaisvaltaista ja yhteistä toimintamallia, jonka avulla pyritään yhdistämään terveyteen, turvallisuuteen ja henkiseen hyvinvointiin liittyvät kunnianhimoiset toimet. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK toistaa useissa lausunnoissaan (13) esittämänsä kannanotot ja ehdotukset, jotka koskevat työn tulevaisuutta, digitalisaatiota, etätyötä, työajan järjestämistä, elinikäistä oppimista ja koulutusta sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoa. Kaikki toteamukset laadukkaasta työstä pätevät kaikkiin työntekijöihin kansalaisuudesta riippumatta, minkä vuoksi maahanmuutto ja kolmansien maiden kansalaisten integrointi on tärkeää. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kun otetaan huomioon pandemian aiheuttamat muutokset, digitalisaation samanaikainen kehitys ja se, että työn laatuun vaikuttavat monet tekijät, tässä lausunnossa keskitytään vain tiettyihin puheenjohtajavaltio Slovenian esiin tuomiin näkökohtiin, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota kehitettäessä laadukasta työtä. Nämä näkökohdat ovat 1) työympäristön mukauttaminen väestön ikääntymiseen, 2) koulutus ja elinikäinen oppiminen, 3) tasa-arvon varmistaminen, 4) digitalisaation ja tekoälyn etujen ja haittojen huomioon ottaminen sekä 5) työmarkkinaosapuolten rooli. |
| --- | --- |

3.7

4.   Työympäristön mukauttaminen väestön ikääntymiseen

| 4.1 | Euroopan väestön ikääntyessä myös työurat pitenevät useimmissa jäsenvaltioissa, ja tosiasiallinen eläköitymisikä nousee. Tämä puolestaan edellyttää asianmukaisten työolojen luomista ikääntyneille henkilöille. Kyse on ennen kaikkea mukautumisesta heidän fyysisiin ja psyykkisiin kykyihinsä sekä sen varmistamisesta, että heidän osaamispohjansa pysyy työmarkkinoiden tarpeiden tasalla. Myös terveyden suojelun parantaminen työpaikalla ja ikääntyneiden työntekijöiden mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen ovat välttämättömiä tekijöitä varmistettaessa laadukas työ ikääntyneille työntekijöille. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Asianmukaisten työolojen ja -ehtojen varmistaminen on ensisijaisesti työnantajan tehtävä, mutta myös työmarkkinaosapuolten ja hallintotahojen välisellä kolmikantayhteistyöllä on tässä suhteessa tärkeä rooli, sillä ne tuntevat toimintatavat ja työntekijät ja voivat asiaankuuluvan tason työmarkkinavuoropuhelun ja työehtosopimusten avulla auttaa luomaan työympäristön, joka mahdollistaa ikääntyneiden työntekijöiden työskentelyn ongelmitta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Myös jäsenvaltioilla on tärkeä rooli. Varmistamalla asianmukaisen sosiaalisen suojelun, laadukkaiden terveyspalvelujen saatavuuden ja erilaiset kannustimet ja tuet työnantajille ne voivat auttaa luomaan työympäristön, missä ihmiset voivat työskennellä turvallisesti ja tuottavasti ikääntyessään. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK ehdottaa, että EU-ohjausjakson yhteydessä kiinnitetään enemmän huomiota väestörakenteeseen liittyvien työmarkkinapoliittisten toimien täytäntöönpanoon. On olennaisen tärkeää ottaa työmarkkinaosapuolet aktiivisesti mukaan strategioihin sekä toteuttamaan toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä, jotka koskevat ikääntyneitä ihmisiä työmarkkinoilla sekä heidän asianmukaista integrointiaan työmarkkinoille. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | On kehitettävä nykyaikaisia ja innovatiivisia tapoja nuorempien ja vanhempien sukupolvien yhteistyötä varten. Asianmukainen kaksisuuntainen tietämyksen ja kokemuksen siirto on olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

4.5

5.   Koulutus ja elinikäinen oppiminen

| 5.1 | ETSK on lausunnoissaan korostanut toistuvasti elinikäisen oppimisen ja koulutuksen merkitystä sekä työttömille että työllisille (14). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komitea painottaa, että on tärkeää ennakoida ajoissa ja suunnitella strategisesti työntekijöiden ja työnantajien osaamistarpeita. Tämä edellyttää työmarkkinaosapuolten yhteistyötä erityisesti toimiala- ja yrityskohtaisesti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pitkäaikaistyöttömiin ja työmarkkinoilta pitkään poissa olleisiin henkilöihin. Pitkittynyt poissaolo työmarkkinoilta heikentää merkittävästi työllistettävyyttä, erityisesti kun otetaan huomioon digitalisaation nopeus (15). Pandemia on kärjistänyt tätä ongelmaa, kun tiettyjä toimintoja on lopetettu ja työntekijät ovat jääneet ilman työtä. Näissä tilanteissa tarvitaankin tehokasta ja aktiivista työllisyyspolitiikkaa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Koulutustoimissa olisi keskityttävä lisäämään asianmukaisesti työnantajien tietoisuutta taito- ja osaamistarpeisiin liittyvän oikea-aikaisen suunnittelun merkityksestä tulevia työpaikkoja silmällä pitäen. ETSK suosittaa tässä yhteydessä, että kiinnitetään erityistä huomiota työntekijöiden digitaalista koulutusta koskeviin suunnitelmiin. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot harkitsevat myös taloudellisia ja verotuksellisia kannustimia joko suoran rahoituksen tai yrityksille myönnettävien verohelpotusten muodossa, jotta työnantajat voivat kouluttaa työntekijöitään aktiivisemmin. |
| --- | --- |

5.5

6.   Tasa-arvon varmistaminen

| 6.1 | ETSK on sitä mieltä, että elpymisen aikana ja sen jälkeen on tärkeää säilyttää yksilöllisten olosuhteiden samanarvoisuus ja estää kaikenlaiset syrjivät käytännöt. Vaikka erilaiset työmuodot tarjoavatkin mahdollisuuksia, on myös olemassa vaara, että ne voivat lisätä työntekijöiden eriarvoisuutta, myös sukupuolten tasa-arvoon liittyen (16). Työntekijöiden yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi on löydettävä keinoja kaikkien asianmukaisten kanavien kautta lainsäädäntö ja työehtosopimukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK panee merkille, ettei tasa-arvoa ole varmistettu pandemian aikana, sillä toteutetut toimenpiteet eivät ole kattaneet kaikkia työntekijöitä ja kaikkia yrityksiä. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä, epävarmoissa työsuhteissa olevilla työntekijöillä, itsenäisillä ammatinharjoittajilla, muuttajilla, nuorilla ja naisilla ei useinkaan ole ollut mahdollisuutta saada korvausta tulonmenetyksistä tai kuulua toteutettujen toimenpiteiden piiriin. Tämä tarkoittaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet epidemian aikana. Monet yritykset ovat myös lopettaneet toimintansa, mikä on johtanut työpaikkojen menetykseen. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK toteaa, että naisten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt huomattavasti pandemian aikana (17): monet naiset ovat menettäneet työpaikkansa, perhe- ja yksityiselämän yhdistäminen on entistä vaikeampaa ja epävarmat työsuhteet ovat lisääntyneet. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Myös muuttajien ja nuorten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt, ja heidän on yhä vaikeampaa löytää työtä. Lisäksi epävarmat työsuhteet ovat heidän keskuudessaan entistä yleisempiä, mikä ei mahdollista hyvää elämänlaatua. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Eriarvoisuus heijastuu eniten tulotasoon ja työpaikkojen pysyvyyteen. ETSK onkin vakaasti sitä mieltä, että palkkaeroihin on puututtava työmarkkinapolitiikalla. Samalla on erilaisten toimenpiteiden avulla edistettävä palkkauksen avoimuutta, torjuttava horisontaalista ja vertikaalista työmarkkinoiden eriytymistä, edistettävä naisten kokoaikaista työtä, puututtava palkattomista hoivavelvoitteista johtuviin rajoitteisiin ja pantava täytäntöön samapalkkaisuuden periaate. Asianmukaisin toimenpitein on myös huolehdittava työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisesta. Lisäksi olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pitäen painopisteenä keskitettyä sopimista epätyypillisissä työsuhteissa, kuten kotitalous-, hoiva- ja alustatyössä. |
| --- | --- |

6.5

7.   Digitalisaatio ja tekoäly

| 7.1 | Digitalisaatio vaikuttaa merkittävästi työelämän suhteisiin, sillä siitä aiheutuu niin myönteisiä kuin kielteisiäkin vaikutuksia työnantajille, jotka ottavat sen käyttöön työprosesseissaan. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Digitaaliset ratkaisut ovat myös ongelmallisia työntekijöiden ja työnantajien välisten sopimussuhteiden kannalta. Laadukkaan työn kestävyyden takaamiseksi on seurattava työmarkkinoiden kehitystä ja varmistettava riittävät mekanismit työntekijöiden perusoikeuksien suojelemiseksi haittaamatta digitaalisten ratkaisujen kehittämistä. Niin EU:n, jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten kuin muidenkin sidosryhmien olisi oltava mukana etsittäessä oikeudenmukaisia ratkaisuja ihmisten huolenaiheisiin. ETSK korostaa, että työelämän digitalisaation lisääntymisestä voi olla hyötyä, mutta siitä voi myös aiheutua haasteita. ETSK toteaa tässä yhteydessä, että digitalisaatiota koskevan Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen (18) nopealla täytäntöönpanolla voi olla merkittävä rooli. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Tekoälyä on välttämättä hyödynnettävä hallitusti työpaikalla, jotta voidaan erityisesti estää syrjiviä käytäntöjä, työntekijöiden laitonta valvontaa ja muuta työntekijöiden haitallista kohtelua ja ottaa huomioon oikeus olla tavoittamattomissa. Työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan hyväksyttäessä ja pantaessa täytäntöön tekoälyä koskevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

7.3

Bryssel 23. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.ilo.org/global/topics/decent-work/lang--en/index.htm

1

(2)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391

2

(3)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 16

3

(4)  Riippuen jäsenvaltioiden tilanteesta.

4

(5)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 3.19.

5

(6)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 32, EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.6.

6

(7)  Voss, Eckhard, Broughton, Andrea, Pulignano, Valeria, Franca, Valentina, Rodriguez, Contreras, Ricardo, Exploring the connections between EU- and national-level social dialogue, Luxemburg, Euroopan unionin julkaisutoimisto
  , 2018.

7

Exploring the connections between EU- and national-level social dialogue

Luxemburg, Euroopan unionin julkaisutoimisto

, 2018.

(8)  Esimerkiksi ETSK:n päätöslauselma Porton huippukokouksesta, EUVL C 286, 16.7.2021, s. 6 ja EUVL C 341, 24.8.2021, s. 23

8

(9)  Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development [Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030].

9

(10)  ILO:n normit ja EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 ja 156 artikla

10

(11)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 3.4.

11

(12)  Eurofound (2021), Living, working and COVID-19 (Update April 2021): Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, sivu 4.

12

(13)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 44, EUVL C 197, 8.6.2018, s. 45, EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8, EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15, EUVL C 440, 6.12.2018, s. 37, EUVL C 232, 14.7.2020, s. 18

13

(14)  Kuten esitetty virallisessa lehdessä EUVL C 374, 16.9.2021, s. 38

14

(15)  Työntekijöiden digitaaliset taidot ja koulutus vaihtelevat huomattavasti EU-maissa, mikä pahentaa eroja työntekijöiden tilanteessa. Vuonna 2019 keskimäärin alle 25 prosenttia yrityksistä EU:ssa tarjosi digitaalista koulutusta. Tarjonta vaihteli Romanian 6 prosentista Suomen 37 prosenttiin.

15

(16)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 13

16

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains

17

(18)  The European Social Partners framework agreement_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf

18

---

LIITE

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 3

Esittäjät:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 2.9

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK on tietoinen siitä, että useat tekijät, seikat ja olosuhteet vaikuttavat laadukkaaseen työhön ja sen kestävään tarjontaan, ja se on todennut tämän antamassaan lausunnossa. (11) Kyseisiä tekijöitä ovat muun muassa työntekijöiden palkkataso ja palkkojen ennakoitavuus, työmuodot ja -menetelmät, työympäristö, työterveys ja -turvallisuus, työpaikkojen pysyvyys, elinikäinen oppiminen, työntekijöiden koulutus, säännölliset ja ennakoitavat työajat, työntekijöiden oikeuksien suojelu, työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä aktiivinen ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu. | ETSK on tietoinen siitä, että useat tekijät, seikat ja olosuhteet vaikuttavat laadukkaaseen työhön ja sen kestävään tarjontaan, ja se on todennut tämän antamassaan lausunnossa. (11) Kyseisiä tekijöitä ovat muun muassa työntekijöiden palkkataso ja palkkojen ennakoitavuus, työmuodot ja -menetelmät
  – erilaisten työmuotojen ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sovellettavan joustavuuden tarve mukaan lukien –
  , työympäristö, työterveys ja -turvallisuus, työpaikkojen pysyvyys, elinikäinen oppiminen, työntekijöiden koulutus, säännölliset ja ennakoitavat työajat, työntekijöiden oikeuksien suojelu, työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä aktiivinen ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK on tietoinen siitä, että useat tekijät, seikat ja olosuhteet vaikuttavat laadukkaaseen työhön ja sen kestävään tarjontaan, ja se on todennut tämän antamassaan lausunnossa. (11) Kyseisiä tekijöitä ovat muun muassa työntekijöiden palkkataso ja palkkojen ennakoitavuus, työmuodot ja -menetelmät, työympäristö, työterveys ja -turvallisuus, työpaikkojen pysyvyys, elinikäinen oppiminen, työntekijöiden koulutus, säännölliset ja ennakoitavat työajat, työntekijöiden oikeuksien suojelu, työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä aktiivinen ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu.

ETSK on tietoinen siitä, että useat tekijät, seikat ja olosuhteet vaikuttavat laadukkaaseen työhön ja sen kestävään tarjontaan, ja se on todennut tämän antamassaan lausunnossa. (11) Kyseisiä tekijöitä ovat muun muassa työntekijöiden palkkataso ja palkkojen ennakoitavuus, työmuodot ja -menetelmät
  – erilaisten työmuotojen ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sovellettavan joustavuuden tarve mukaan lukien –
  , työympäristö, työterveys ja -turvallisuus, työpaikkojen pysyvyys, elinikäinen oppiminen, työntekijöiden koulutus, säännölliset ja ennakoitavat työajat, työntekijöiden oikeuksien suojelu, työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä aktiivinen ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 92 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 120 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

92

Vastaan:

120

Pidättyi äänestämästä:

15

MUUTOSEHDOTUS 4

Esittäjät:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 3.3

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK toteaa, että epidemia on tuonut esiin tiettyjä talous- ja liiketoimintamalleja ja -muotoja sekä työskentelytapoja, jotka oli kiinnitetty liian vähän tai ei lainkaan huomiota ennen epidemiaa.
  On huolehdittava siitä, etteivät nämä yleistyneet liiketoimintamallit ja työskentelytavat
  vaikuta haitallisesti työmarkkinoihin tai työn laatuun tai muodosta epäreiluja käytäntöjä. | ETSK toteaa, että epidemia on tuonut esiin tiettyjä talous- ja liiketoimintamalleja ja -muotoja sekä työskentelytapoja, jotka oli kiinnitetty liian vähän tai ei lainkaan huomiota ennen epidemiaa.
  Vaikka on tärkeää tehostaa yrittäjille ja itsenäisille ammatinharjoittajille suotuisaa politiikkaa sekä Euroopan että kansallisella tasolla ja edistää näiden yleistyneiden liiketoimintamallien ja työskentelytapojen kehitystä, on varmistettava, etteivät ne
  vaikuta haitallisesti työmarkkinoihin tai työn laatuun tai muodosta epäreiluja käytäntöjä. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK toteaa, että epidemia on tuonut esiin tiettyjä talous- ja liiketoimintamalleja ja -muotoja sekä työskentelytapoja, jotka oli kiinnitetty liian vähän tai ei lainkaan huomiota ennen epidemiaa.
  On huolehdittava siitä, etteivät nämä yleistyneet liiketoimintamallit ja työskentelytavat
  vaikuta haitallisesti työmarkkinoihin tai työn laatuun tai muodosta epäreiluja käytäntöjä.

ETSK toteaa, että epidemia on tuonut esiin tiettyjä talous- ja liiketoimintamalleja ja -muotoja sekä työskentelytapoja, jotka oli kiinnitetty liian vähän tai ei lainkaan huomiota ennen epidemiaa.
  Vaikka on tärkeää tehostaa yrittäjille ja itsenäisille ammatinharjoittajille suotuisaa politiikkaa sekä Euroopan että kansallisella tasolla ja edistää näiden yleistyneiden liiketoimintamallien ja työskentelytapojen kehitystä, on varmistettava, etteivät ne
  vaikuta haitallisesti työmarkkinoihin tai työn laatuun tai muodosta epäreiluja käytäntöjä.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 90 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 125 |
| Pidättyi äänestämästä: | 16 |

Puolesta:

90

Vastaan:

125

Pidättyi äänestämästä:

16

MUUTOSEHDOTUS 5

Esittäjät:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 6.2

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK panee merkille, ettei tasa-arvoa ole varmistettu pandemian aikana, sillä toteutetut toimenpiteet eivät ole kattaneet kaikkia työntekijöitä ja kaikkia yrityksiä. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä,
  epävarmoissa työsuhteissa olevilla
  työntekijöillä, itsenäisillä ammatinharjoittajilla, muuttajilla, nuorilla ja naisilla ei useinkaan ole ollut mahdollisuutta saada korvausta tulonmenetyksistä tai kuulua toteutettujen toimenpiteiden piiriin. Tämä tarkoittaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet epidemian aikana. Monet yritykset ovat myös lopettaneet toimintansa, mikä on johtanut työpaikkojen menetykseen. | ETSK panee merkille, ettei tasa-arvoa ole varmistettu pandemian aikana, sillä toteutetut toimenpiteet eivät ole kattaneet kaikkia työntekijöitä ja kaikkia yrityksiä. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä,
  epävakaammissa ja vähemmän turvatuissa työmuodoissa työskentelevillä
  työntekijöillä, itsenäisillä ammatinharjoittajilla, muuttajilla, nuorilla ja naisilla ei useinkaan ole ollut mahdollisuutta saada korvausta tulonmenetyksistä tai kuulua toteutettujen toimenpiteiden piiriin. Tämä tarkoittaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet epidemian aikana. Monet yritykset ovat myös lopettaneet toimintansa, mikä on johtanut työpaikkojen menetykseen. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK panee merkille, ettei tasa-arvoa ole varmistettu pandemian aikana, sillä toteutetut toimenpiteet eivät ole kattaneet kaikkia työntekijöitä ja kaikkia yrityksiä. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä,
  epävarmoissa työsuhteissa olevilla
  työntekijöillä, itsenäisillä ammatinharjoittajilla, muuttajilla, nuorilla ja naisilla ei useinkaan ole ollut mahdollisuutta saada korvausta tulonmenetyksistä tai kuulua toteutettujen toimenpiteiden piiriin. Tämä tarkoittaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet epidemian aikana. Monet yritykset ovat myös lopettaneet toimintansa, mikä on johtanut työpaikkojen menetykseen.

ETSK panee merkille, ettei tasa-arvoa ole varmistettu pandemian aikana, sillä toteutetut toimenpiteet eivät ole kattaneet kaikkia työntekijöitä ja kaikkia yrityksiä. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä,
  epävakaammissa ja vähemmän turvatuissa työmuodoissa työskentelevillä
  työntekijöillä, itsenäisillä ammatinharjoittajilla, muuttajilla, nuorilla ja naisilla ei useinkaan ole ollut mahdollisuutta saada korvausta tulonmenetyksistä tai kuulua toteutettujen toimenpiteiden piiriin. Tämä tarkoittaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet epidemian aikana. Monet yritykset ovat myös lopettaneet toimintansa, mikä on johtanut työpaikkojen menetykseen.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 88 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 138 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

88

Vastaan:

138

Pidättyi äänestämästä:

14

MUUTOSEHDOTUS 6

Esittäjät:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 6.3

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK toteaa, että naisten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt huomattavasti pandemian aikana (17): monet naiset ovat menettäneet työpaikkansa, perhe- ja yksityiselämän yhdistäminen on entistä vaikeampaa ja
  epävarmat työsuhteet ovat lisääntyneet
  . | ETSK toteaa, että naisten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt huomattavasti pandemian aikana (17): monet naiset ovat menettäneet työpaikkansa, perhe- ja yksityiselämän yhdistäminen on entistä vaikeampaa ja
  pysyvämmän ja turvatun työpaikan löytäminen on yhä haasteellisempaa
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK toteaa, että naisten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt huomattavasti pandemian aikana (17): monet naiset ovat menettäneet työpaikkansa, perhe- ja yksityiselämän yhdistäminen on entistä vaikeampaa ja
  epävarmat työsuhteet ovat lisääntyneet
  .

ETSK toteaa, että naisten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt huomattavasti pandemian aikana (17): monet naiset ovat menettäneet työpaikkansa, perhe- ja yksityiselämän yhdistäminen on entistä vaikeampaa ja
  pysyvämmän ja turvatun työpaikan löytäminen on yhä haasteellisempaa
  .

Äänestystulos:

| Puolesta: | 80 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 143 |
| Pidättyi äänestämästä: | 10 |

Puolesta:

80

Vastaan:

143

Pidättyi äänestämästä:

10

MUUTOSEHDOTUS 7

Esittäjät:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 6.4

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Myös muuttajien ja nuorten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt, ja heidän on yhä vaikeampaa löytää työtä. Lisäksi
  epävarmat työsuhteet ovat heidän keskuudessaan entistä yleisempiä, mikä ei mahdollista hyvää elämänlaatua
  . | Myös muuttajien ja nuorten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt, ja heidän on yhä vaikeampaa löytää työtä. Lisäksi
  pysyvämmän ja turvatun työpaikan löytäminen on heille yhä haasteellisempaa
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Myös muuttajien ja nuorten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt, ja heidän on yhä vaikeampaa löytää työtä. Lisäksi
  epävarmat työsuhteet ovat heidän keskuudessaan entistä yleisempiä, mikä ei mahdollista hyvää elämänlaatua
  .

Myös muuttajien ja nuorten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt, ja heidän on yhä vaikeampaa löytää työtä. Lisäksi
  pysyvämmän ja turvatun työpaikan löytäminen on heille yhä haasteellisempaa
  .

Äänestystulos:

| Puolesta: | 80 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 143 |
| Pidättyi äänestämästä: | 10 |

Puolesta:

80

Vastaan:

143

Pidättyi äänestämästä:

10

MUUTOSEHDOTUS 8

Esittäjät:

BARRERA CHAMORRO Maria del Carmen

MEYNENT Denis

SALIS-MADINIER Franca

ZORKO Andrej

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 6.5

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Eriarvoisuus heijastuu eniten tulotasoon ja työpaikkojen pysyvyyteen. ETSK onkin vakaasti sitä mieltä, että palkkaeroihin on puututtava työmarkkinapolitiikalla. Samalla on
  erilaisten
  toimenpiteiden avulla edistettävä palkkauksen avoimuutta, torjuttava horisontaalista ja vertikaalista työmarkkinoiden eriytymistä, edistettävä naisten kokoaikaista työtä, puututtava palkattomista hoivavelvoitteista johtuviin rajoitteisiin ja pantava täytäntöön samapalkkaisuuden periaate. Asianmukaisin toimenpitein on myös huolehdittava työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisesta. Lisäksi olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pitäen painopisteenä keskitettyä sopimista epätyypillisissä työsuhteissa, kuten kotitalous-, hoiva- ja alustatyössä. | Eriarvoisuus heijastuu eniten tulotasoon ja työpaikkojen pysyvyyteen. ETSK onkin vakaasti sitä mieltä, että palkkaeroihin on puututtava työmarkkinapolitiikalla. Samalla on
  sitovien
  toimenpiteiden avulla edistettävä palkkauksen avoimuutta, torjuttava horisontaalista ja vertikaalista työmarkkinoiden eriytymistä, edistettävä naisten kokoaikaista työtä, puututtava palkattomista hoivavelvoitteista johtuviin rajoitteisiin ja pantava täytäntöön samapalkkaisuuden periaate. Asianmukaisin toimenpitein on myös huolehdittava työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisesta. Lisäksi olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pitäen painopisteenä keskitettyä sopimista epätyypillisissä työsuhteissa, kuten kotitalous-, hoiva- ja alustatyössä. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Eriarvoisuus heijastuu eniten tulotasoon ja työpaikkojen pysyvyyteen. ETSK onkin vakaasti sitä mieltä, että palkkaeroihin on puututtava työmarkkinapolitiikalla. Samalla on
  erilaisten
  toimenpiteiden avulla edistettävä palkkauksen avoimuutta, torjuttava horisontaalista ja vertikaalista työmarkkinoiden eriytymistä, edistettävä naisten kokoaikaista työtä, puututtava palkattomista hoivavelvoitteista johtuviin rajoitteisiin ja pantava täytäntöön samapalkkaisuuden periaate. Asianmukaisin toimenpitein on myös huolehdittava työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisesta. Lisäksi olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pitäen painopisteenä keskitettyä sopimista epätyypillisissä työsuhteissa, kuten kotitalous-, hoiva- ja alustatyössä.

Eriarvoisuus heijastuu eniten tulotasoon ja työpaikkojen pysyvyyteen. ETSK onkin vakaasti sitä mieltä, että palkkaeroihin on puututtava työmarkkinapolitiikalla. Samalla on
  sitovien
  toimenpiteiden avulla edistettävä palkkauksen avoimuutta, torjuttava horisontaalista ja vertikaalista työmarkkinoiden eriytymistä, edistettävä naisten kokoaikaista työtä, puututtava palkattomista hoivavelvoitteista johtuviin rajoitteisiin ja pantava täytäntöön samapalkkaisuuden periaate. Asianmukaisin toimenpitein on myös huolehdittava työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisesta. Lisäksi olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pitäen painopisteenä keskitettyä sopimista epätyypillisissä työsuhteissa, kuten kotitalous-, hoiva- ja alustatyössä.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 102 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 113 |
| Pidättyi äänestämästä: | 16 |

Puolesta:

102

Vastaan:

113

Pidättyi äänestämästä:

16

MUUTOSEHDOTUS 10

Esittäjät:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 7.3

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tekoälyä
  on välttämättä hyödynnettävä hallitusti työpaikalla, jotta voidaan erityisesti estää syrjiviä käytäntöjä, työntekijöiden laitonta valvontaa ja muuta työntekijöiden haitallista kohtelua
  ja ottaa huomioon oikeus olla tavoittamattomissa
  . Työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan hyväksyttäessä ja pantaessa täytäntöön tekoälyä koskevaa lainsäädäntöä. | Tekoälyn avoimen ja tasapainoisen kehittämisen varmistamiseksi sitä
  on välttämättä hyödynnettävä hallitusti työpaikalla, jotta voidaan erityisesti
  lieventää perusteettomia huolenaiheita, edistää työntekijöiden riippumattomuutta,
  estää syrjiviä käytäntöjä, työntekijöiden laitonta valvontaa ja muuta työntekijöiden haitallista kohtelua. Työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan hyväksyttäessä ja pantaessa täytäntöön tekoälyä koskevaa lainsäädäntöä. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Tekoälyä
  on välttämättä hyödynnettävä hallitusti työpaikalla, jotta voidaan erityisesti estää syrjiviä käytäntöjä, työntekijöiden laitonta valvontaa ja muuta työntekijöiden haitallista kohtelua
  ja ottaa huomioon oikeus olla tavoittamattomissa
  . Työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan hyväksyttäessä ja pantaessa täytäntöön tekoälyä koskevaa lainsäädäntöä.

Tekoälyn avoimen ja tasapainoisen kehittämisen varmistamiseksi sitä
  on välttämättä hyödynnettävä hallitusti työpaikalla, jotta voidaan erityisesti
  lieventää perusteettomia huolenaiheita, edistää työntekijöiden riippumattomuutta,
  estää syrjiviä käytäntöjä, työntekijöiden laitonta valvontaa ja muuta työntekijöiden haitallista kohtelua. Työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan hyväksyttäessä ja pantaessa täytäntöön tekoälyä koskevaa lainsäädäntöä.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 88 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 136 |
| Pidättyi äänestämästä: | 10 |

Puolesta:

88

Vastaan:

136

Pidättyi äänestämästä:

10

MUUTOSEHDOTUS 11

Esittäjät:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 1.1

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Laadukas työ on yksi elämänlaadun perustekijöistä.
  Periaatteen ”laadukas työ elämänlaadun edistäjänä” noudattaminen on kestävän sosiaalisen kehityksen edellytys.
  ETSK onkin vakuuttunut siitä, että
  tähän
  olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n toimintapolitiikoissa, sillä se
  varmasti
  estää
  merkittävästi
  eriarvoisuuden, köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja epäreilun kilpailun riskiä. | Laadukas työ on yksi elämänlaadun perustekijöistä
  , ja sitä on tarkasteltava yhdessä kestävän kehityksen käsitteen kanssa ottaen huomioon laajempi yhteys osana kestävää kasvua ja työllisyyttä erityisesti siirryttäessä vihreään talouteen ja digitalisaatioon
  .
  Samalla ETSK tunnustaa työnantajien roolin osaamisen, työllisyyden, työn eri muotojen, turvallisuuden, työntekijöiden hyvinvoinnin ja yritysten kilpailukyvyn edistämisessä.
  ETSK onkin vakuuttunut siitä, että
  laadukkaaseen työhön talouskasvun ja työllisyyden yhtenä osatekijänä
  olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n toimintapolitiikoissa, sillä se
  voi samaan aikaan edistää merkittävästi kestävää kasvua, työllisyyttä ja tuottavuutta sekä
  estää eriarvoisuuden, köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja epäreilun kilpailun riskiä. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Laadukas työ on yksi elämänlaadun perustekijöistä.
  Periaatteen ”laadukas työ elämänlaadun edistäjänä” noudattaminen on kestävän sosiaalisen kehityksen edellytys.
  ETSK onkin vakuuttunut siitä, että
  tähän
  olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n toimintapolitiikoissa, sillä se
  varmasti
  estää
  merkittävästi
  eriarvoisuuden, köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja epäreilun kilpailun riskiä.

Laadukas työ on yksi elämänlaadun perustekijöistä
  , ja sitä on tarkasteltava yhdessä kestävän kehityksen käsitteen kanssa ottaen huomioon laajempi yhteys osana kestävää kasvua ja työllisyyttä erityisesti siirryttäessä vihreään talouteen ja digitalisaatioon
  .
  Samalla ETSK tunnustaa työnantajien roolin osaamisen, työllisyyden, työn eri muotojen, turvallisuuden, työntekijöiden hyvinvoinnin ja yritysten kilpailukyvyn edistämisessä.
  ETSK onkin vakuuttunut siitä, että
  laadukkaaseen työhön talouskasvun ja työllisyyden yhtenä osatekijänä
  olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n toimintapolitiikoissa, sillä se
  voi samaan aikaan edistää merkittävästi kestävää kasvua, työllisyyttä ja tuottavuutta sekä
  estää eriarvoisuuden, köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja epäreilun kilpailun riskiä.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 79 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 136 |
| Pidättyi äänestämästä: | 11 |

Puolesta:

79

Vastaan:

136

Pidättyi äänestämästä:

11

MUUTOSEHDOTUS 12

Esittäjät:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 1.2

Lisätään uusi kohta.

Sijoitus: nykyisen kohdan jälkeen – sama taso

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | ETSK korostaa, että tarvitaan kokonaisvaltaisia ja hyvin kohdennettuja toimia reagoivien, joustavien ja osallistavien työmarkkinoiden luomiseksi jäsenvaltioihin, myös pandemian seurauksena. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä joustavien työpaikkojen tarjoamiseen. ETSK korostaa kuitenkin, että työmarkkinoiden kehitystä on tuettava: sitä ei saa ylisäännellä eikä jarruttaa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin, kun ajatellaan EU:n ja jäsenvaltioiden toimivaltaa ja niiden käytössä olevia erilaisia välineitä. Oikeudenmukaisten siirtymien tukemiseksi Euroopassa tarvitaan vankka taloudellinen perusta, ja tässä olisi keskityttävä oikeudenmukaisen, vakaan ja ennakoitavan sääntelykehyksen luomiseen liiketoiminnalle välttäen yrityksiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK korostaa, että tarvitaan kokonaisvaltaisia ja hyvin kohdennettuja toimia reagoivien, joustavien ja osallistavien työmarkkinoiden luomiseksi jäsenvaltioihin, myös pandemian seurauksena. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä joustavien työpaikkojen tarjoamiseen. ETSK korostaa kuitenkin, että työmarkkinoiden kehitystä on tuettava: sitä ei saa ylisäännellä eikä jarruttaa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin, kun ajatellaan EU:n ja jäsenvaltioiden toimivaltaa ja niiden käytössä olevia erilaisia välineitä. Oikeudenmukaisten siirtymien tukemiseksi Euroopassa tarvitaan vankka taloudellinen perusta, ja tässä olisi keskityttävä oikeudenmukaisen, vakaan ja ennakoitavan sääntelykehyksen luomiseen liiketoiminnalle välttäen yrityksiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 79 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 144 |
| Pidättyi äänestämästä: | 7 |

Puolesta:

79

Vastaan:

144

Pidättyi äänestämästä:

7

MUUTOSEHDOTUS 15

Esittäjät:

ARDHE Christian

HOŠTÁK Martin

KONTKANEN Mira-Maria

LE BRETON Marie-Pierre

SOC/685

Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen

Kohta 1.12

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK panee merkille, että elpymis- ja palautumistukivälineessä ei puututa suoraan laadukkaan työn osatekijöihin, ja kehottaa siksi komissiota
  täydentämään tukivälinettä tältä osin
  . Työn laatu on keskeisessä asemassa elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ei myöskään pidä unohtaa heikossa asemassa olevia ryhmiä
  , kuten epävarmassa työsuhteessa olevia ja nuoria työntekijöitä
  , joita epidemia on koetellut eniten. | ETSK panee merkille, että elpymis- ja palautumistukivälineessä ei puututa suoraan laadukkaan työn osatekijöihin, ja kehottaa siksi komissiota
  varmistamaan, että nämä osatekijät otetaan asianmukaisesti huomioon tukivälineen täytäntöönpanossa
  . Työn laatu on keskeisessä asemassa elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ei myöskään pidä unohtaa heikossa asemassa olevia ryhmiä, joita epidemia on koetellut eniten. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK panee merkille, että elpymis- ja palautumistukivälineessä ei puututa suoraan laadukkaan työn osatekijöihin, ja kehottaa siksi komissiota
  täydentämään tukivälinettä tältä osin
  . Työn laatu on keskeisessä asemassa elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ei myöskään pidä unohtaa heikossa asemassa olevia ryhmiä
  , kuten epävarmassa työsuhteessa olevia ja nuoria työntekijöitä
  , joita epidemia on koetellut eniten.

ETSK panee merkille, että elpymis- ja palautumistukivälineessä ei puututa suoraan laadukkaan työn osatekijöihin, ja kehottaa siksi komissiota
  varmistamaan, että nämä osatekijät otetaan asianmukaisesti huomioon tukivälineen täytäntöönpanossa
  . Työn laatu on keskeisessä asemassa elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ei myöskään pidä unohtaa heikossa asemassa olevia ryhmiä, joita epidemia on koetellut eniten.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 82 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 140 |
| Pidättyi äänestämästä: | 8 |

Puolesta:

82

Vastaan:

140

Pidättyi äänestämästä:

8

---

(11)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 3.4.

(11)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 3.4.

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains

(17)  https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/38 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kohti oikeudenmukaista elintarvikeketjua”

(valmisteleva lausunto)

(2021/C 517/05)

| Esittelijä: | Branko RAVNIK |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Peter SCHMIDT |

Esittelijä:

Branko RAVNIK

Toinen esittelijä:

Peter SCHMIDT

| Lausuntopyyntö | kirje neuvoston puheenjohtajavaltiolta Slovenialta, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 211/1/6 |

Lausuntopyyntö

kirje neuvoston puheenjohtajavaltiolta Slovenialta, 19.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

9.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

211/1/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n direktiiviin hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä maataloustuote- ja elintarvikeketjussa, sillä se on askel kohti voimasuhteiden epätasapainon korjaamista ketjussa. Hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt ovat monimutkainen ilmiö, jolla on laajat yhteiskunnalliset vaikutukset, ja sääntelyllä on tässä yhteydessä keskeinen merkitys. Komitea kehottaa jäsenvaltioita saattamaan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen täytäntöön sekä puuttumaan pikaisesti hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan elintarvikeketju on osoittautunut huomattavan sitkeäksi covid-19-pandemian aikana. Kuluttajat ovat saaneet kaikkina aikoina lähes kaikkia elintarvikkeita. Elintarvikeketjun kaikki työntekijät ovat tehneet upeaa työtä tartunnalle altistumisesta huolimatta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Varhaiset havainnot osoittavat kuitenkin, että tuotannossa, jakelussa ja kulutuksessa on myös tapahtunut huomattavia toimintatapamuutoksia. ETSK kannattaa Euroopan elintarvikejärjestelmien muuttamista siten, että ne ovat ympäristön kannalta, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävämpiä, häiriönsietokykyisempiä, oikeudenmukaisempia ja osallistavampia ja ennen kaikkea tarjoavat eurooppalaisille kuluttajille terveellisiä, kestävästi tuotettuja turvallisia elintarvikkeita. Komitea toteaa, että elintarvikeketjun toimijoiden yhteistyö (kilpailun sijaan) on olennaisen tärkeää, jotta voidaan parantaa elintarvikejärjestelmän sietokykyä ja kestävyyttä ja varmistaa myös hyödyn oikeudenmukainen jakautuminen eri toimijoille sekä ehkäistä halventamista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK korostaa suositustaan, jonka mukaan heikommille toimijoille, erityisesti maataloustuottajille, tulee maksaa oikeudenmukainen ja käypä hinta, joka takaa näille riittävät ansiot investointien ja innovaatioiden tekemiseksi sekä tuotannon pitämiseksi kestävällä pohjalla (1). Olisi perustettava mekanismi, jolla seurataan bruttoarvonlisäyksen jakautumista elintarvikeketjussa. Komission lukujen mukaan alkutuottajan osuus elintarvikeketjun bruttoarvonlisäyksestä laski 31 prosentista vuonna 1995 aina 23,4 prosenttiin vuonna 2015 (viimeisimmät saatavilla olevat luvut). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa myös suositustaan puuttua sellaisiin hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin, joita ei ole otettu huomioon direktiivin vähimmäisvaatimuksissa (2), ja on tyytyväinen siihen, että useat jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimiin tuotantokustannuksia alhaisemmilla hinnoilla ostamisen, käänteisten huutokauppojen ja muiden vastaavien käytäntöjen suitsimiseksi tai toimitusketjun kaikkien toimijoiden suojelemiseksi riippumatta niiden koosta tai asemasta elintarvikeketjussa. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on päättänyt säännellä hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä elintarvikeketjussa, mutta pitää valitettavana, ettei komissio ole omaksunut yhdenmukaista lähestymistapaa sisämarkkinoiden pirstoutumisen välttämiseksi. ETSK katsoo, että tulevien lisätoimenpiteiden olisi oltava yhteensopivia sisämarkkinoiden kanssa ja niistä olisi tehtävä asianmukainen vaikutustenarviointi. ETSK on kuitenkin tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot saattavat direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panevat sen täytäntöön, mikä parantaa elintarvikeketjun oikeudenmukaisuutta. Komitea peräänkuuluttaa yhdenmukaisemman lähestymistavan soveltamista tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita säätämään lakeja, joilla suojellaan kaikkia liike-elämän toimijoita. Markkinavoima ei välttämättä riipu koosta, minkä vuoksi kaikkia – niin suuria kuin pieniäkin – yrityksiä pitää suojella hyvän kauppatavan vastaisilta käytännöiltä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannustaa lisäksi jäsenvaltioita luomaan mekanismeja, joiden avulla ne voivat seurata, arvioida ja valvoa direktiivin kansallisen lainsäädännön osaksi saattavien lakien täytäntöönpanoa, sekä muodostamaan vuoropuhelufoorumeita yhteistyössä sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Taloudellisen voiman ja neuvotteluvoiman epätasapaino eurooppalaisissa (mutta myös maailmanlaajuisissa) elintarvikejärjestelmissä luo tällä hetkellä maatalousalalle kannattavuus- ja palkkapaineita, heikentää pienten ja keskisuurten elintarvikeyritysten investointimahdollisuuksia ja ajaa perheomisteisia lähikauppoja lopettamaan toimintansa. Sen vuoksi tarvitaan näyttöön perustuvia korjaavia mekanismeja, joilla varmistetaan Euroopan elintarvikeketjun toimijoiden tasapainoinen kehitys ja tuetaan elintarviketuotannon ja -jakelun taloudellisen hyödyn oikeudenmukaista jakautumista EU:ssa ja sen ulkopuolella ja edistetään näin kestäväpohjaisia elintarvikejärjestelmiä. Komissio ei ole ottanut opiksi Pellolta pöytään -strategian vaikutuksista tehdyistä tutkimuksista. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa sen merkitystä, että kaikilla sidosryhmillä on oikeat välineet ja tiedot voidakseen hyötyä direktiivistä. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota, jäsenvaltioita ja Euroopan ulkosuhdehallintoa varmistamaan, että sidosryhmät tuntevat oikeutensa ja menettelyt niiden käyttämiseksi, myös EU:n sisäisessä ja kolmansien maiden kanssa käytävässä kansainvälisessä kaupassa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK tähdentää jälleen, että oikeudenmukaisempien kaupan käytäntöjen edistämisen pitäisi olla osa kattavaa EU:n elintarvike- ja kauppapolitiikkaa, joka käsittää koko toimitusketjun ja jonka avulla edistetään YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista. |
| --- | --- |

1.10

2.   Johdanto

| 2.1 | Hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt määritellään yritysten välisiksi käytännöiksi, jotka poikkeavat hyvästä kaupallisesta käytänteestä ja ovat vastoin kunniallista ja vilpitöntä kaupankäyntiä ja joita yksi kauppakumppani noudattaa yksipuolisesti suhteessa muihin (3). Elintarvikeketju on erityisen altis tällaisille käytännöille, koska eri toimijoilla on huomattavan erilainen neuvotteluvoima. Hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä voi esiintyä toimitusketjun kaikissa lenkeissä, ja tietyssä ketjun kohdassa alkaneet hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt voivat vaikuttaa ketjun muihin osiin riippuen mukana olevien toimijoiden markkinavoimasta (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kuten ETSK:n vuonna 2016 aiheesta ”Oikeudenmukaisemmat elintarvikealan toimitusketjut” (5) ja vuonna 2018 aiheesta ”Elintarvikeketjun kehittäminen” (6) antamissa lausunnoissa kuvaillaan yksityiskohtaisesti, neuvotteluvoiman keskittyminen on johtanut määräävän aseman väärinkäyttöön ja aiheuttanut sen, että heikommat toimijat ovat yhä alttiimpia hyvän kauppatavan vastaisille käytännöille. Tämä siirtää taloudellisen riskin markkinoilta toimitusketjuun ja vaikuttaa erityisen kielteisesti kuluttajiin ja tiettyihin toimijoihin, kuten maataloustuottajiin, työntekijöihin ja pk-yrityksiin. Komission lukujen mukaan alkutuottajan osuus elintarvikeketjun bruttoarvonlisäyksestä laski 31 prosentista vuonna 1995 aina 23,4 prosenttiin vuonna 2015 (viimeisimmät saatavilla olevat luvut). Komission mukaan hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen ongelma on pantu merkille kaikissa elintarvikeketjun sidosryhmissä ja valtaosan toimijoista on raportoitu joutuneen tällaisten käytäntöjen kohteeksi (7). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/633 (8) hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä maataloustuote- ja elintarvikeketjussa (kauppatapadirektiivi) hyväksyttiin huhtikuussa 2019. Direktiivi on lyhyt ja ytimekäs ja perustuu muutamaan keskeiseen periaatteeseen. Jäsenvaltioiden edellytettiin saattavan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään toukokuun 1. päivään 2021 mennessä ja alkavan soveltaa sitä kuusi kuukautta myöhemmin. Se on osa laajempaa hallinnointiohjelmaa, jolla pyritään luomaan tehokkaampi ja oikeudenmukaisempi elintarvikeketju ja johon kuuluvat myös tuottajayhteistyö ja toimenpiteet markkinoiden avoimuuden lisäämiseksi. Pellolta pöytään -strategialla (9) pyritään niin ikään parantamaan maataloustuottajien asemaa elintarvikeketjussa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU:n puheenjohtajavaltio Slovenia on pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon, jossa käsitellään direktiivin tavoitteiden toteutumista käytännössä, jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä elintarvikeketjun sääntelyssä ja toimia, joita tarvitaan sen varmistamiseksi, ettei prosessi pysähdy. |
| --- | --- |

2.4

3.   ETSK:n kanta hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin

| 3.1 | Vuonna 2018 antamassaan lausunnossa (10) ETSK ilmaisi suhtautuvansa myönteisesti komission ehdotukseen, jonka avulla pyritään vähentämään hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä, ja pitävänsä sitä tarpeellisena ensimmäisenä askeleena, joka edistää heikommassa asemassa olevien toimijoiden, erityisesti maataloustuottajien, työntekijöiden ja tiettyjen toimijoiden, suojelua ja parantaa elintarvikeketjun hallintotapaa. Sääntelyyn perustuva lähestymistapa ja oikeudellinen kehys, johon liittyy tehokkaat ja vankat mekanismit täytäntöönpanon valvomiseksi, ovat tehokas tapa puuttua hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin EU:n tasolla. Tämä toistettiin myös ETSK:n vuonna 2020 Pellolta pöytään -strategiasta antamassa lausunnossa (11). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK piti kuitenkin valitettavana, että komissio oli esittänyt ainoastaan sellaisen yhteisen vähimmäissuojelutason käyttöönottoa koko EU:ssa, joka muodostuu vain tietyistä erikseen kielletyistä hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä. Tarvetta on kaikkien epäasianmukaisten käytäntöjen kiellolle. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Täytäntöönpanon valvonnan osalta ETSK ilmaisi tyytyväisyytensä komission ehdotukseen perustaa EU:n laajuinen yhdenmukaistettu lainvalvontaviranomaiskehys. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK suositti, että hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin puuttumisen lisäksi komissio kannustaisi ja antaisi tukea liiketoimintamalleihin, jotka omalta osaltaan lisäävät toimitusketjun kestäväpohjaisuutta, tasapainottavat sitä ja parantavat tehokkuutta, jotta heikompien toimijoiden asema vahvistuisi. |
| --- | --- |

3.4

4.   Kauppatapadirektiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano – tilannekatsaus

| 4.1 | Jäsenvaltiot ovat parhaillaan saattamassa direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemassa sitä täytäntöön (12). Useimmat maataloustuottajajärjestöt, ammattiliitot ja elintarvikkeiden jalostajat pitävät suunniteltuja suojelutoimenpiteitä omasta näkökulmastaan riittämättöminä. Ne ovat kuitenkin ilmaisseet kannattavansa ehdotettuja kauppatapadirektiivin täytäntöönpanoon liittyviä toimenpiteitä ja vaatineet jopa tiukempia tavoitteita, kun taas vähittäiskauppiaat ovat olleet joiltain osin eri kannalla. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komissio esittää marraskuuhun 2021 mennessä välikertomuksen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja vuonna 2025 arvion direktiivin tehokkuudesta. Komissio perustaa arvionsa jäsenvaltioiden vuosikertomuksiin sekä tuloksiin järjestämistään kyselytutkimuksista, joissa sidosryhmiltä pyydetään tietoja hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä elintarvikeketjussa (13). ETSK ehdottaa, että komissio kuulisi myös ostajia ja keräisi heidän kokemuksiaan direktiivistä. Direktiivillä perustetun yhteistyömekanismin on määrä tarjota valvontaviranomaisille ja komissiolle foorumi, jossa ne voivat keskustella direktiivin tehokkuudesta jäsenvaltioiden vuosikertomusten pohjalta. Tähän liittyen järjestettävissä säännöllisissä kokouksissa voidaan yksilöidä parhaita käytäntöjä mutta myös puutteita ja vertailla jäsenvaltioiden toimintamalleja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on päättänyt säännellä hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä elintarvikeketjussa, mutta pitää valitettavana, ettei komissio ole omaksunut yhdenmukaista lähestymistapaa, sillä tämä johtaa sisämarkkinoiden pirstoutumiseen. ETSK on kuitenkin tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot saattavat direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panevat sen täytäntöön, mikä parantaa elintarvikeketjun oikeudenmukaisuutta. Komitea peräänkuuluttaa yhdenmukaisemman lähestymistavan soveltamista tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

4.3

5.   Osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen ja täytäntöönpanon hyvät käytännöt

| 5.1 | ETSK on tyytyväinen kunnianhimoisiin kansallisiin täytäntöönpanolakeihin (jäljempänä ”hyvät käytännöt”), joilla on kielletty tietyt sellaiset hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt, jotka on direktiivissä tietyin edellytyksin sallittu. Saksan täytäntöönpanolaissa (14) on esimerkiksi kielletty palauttamasta myymättä jääneitä tuotteita tavarantoimittajalle niistä maksamatta tai siirtämästä ostajan varastointikustannuksia tavarantoimittajalle. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että kansallisiin täytäntöönpanolakeihin on sisällytetty pykäliä, joissa kielletään kaikkia toimijoita ostamasta tuotantokustannuksia alempaan hintaan. Näin on tehty Espanjan lainsäädännössä (15), jossa ei vain kielletä kaikkia toimijoita ostamasta tuotantokustannuksia alemmalla hinnalla vaan kielletään myös arvon alentaminen elintarvikeketjussa. Myös Italian lainsäätäjille on annettu tehtäväksi käsitellä tätä kysymystä kansallisessa täytäntöönpanolaissa (16). Saksassa liittopäivät (Bundestag) tekee selvityksen mahdollisuudesta kieltää tuotantokustannuksia alhaisemmalla hinnalla ostaminen, kun lakia arvioidaan kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Nämä toimet liittyvät laajempaan Euroopan komission edistämään toimenpidepakettiin, johon kuuluvat esimerkiksi markkinoiden seurantakeskukset (17), jotka ovat välttämättömiä alan avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden tukemiseksi. Lisäksi on mainittava vastavuoroisuuden merkitys kansainvälisessä kaupassa (18). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK pitää ilahduttavana, että tietyissä laeissa on säädetty niiden täytäntöönpanoa valvovan valtuutetun toimen perustamisesta. Espanjassa on perustettu riippumaton virasto (AICA) valvomaan lain täytäntöönpanoa, ja valvontavaltuutetulle on annettu tehtäväksi edistää vapaaehtoisia käytännesääntöjä. Saksassa tahot, jotka ovat joutuneet kärsimään hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä, voivat esittää nimettöminä valituksen riippumattomalle valvontavaltuutetulle. Tälle voi myös ilmoittaa muista kuin lainsäädännössä mainituista hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä. Valvontavaltuutettu voi myös käynnistää tutkimuksia ja toimittaa rikkomuksia tutkittavaksi liittovaltion maatalous- ja elintarvikevirastolle (Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung, BLE) sekä seurata tuotantokustannuksia ja hintakehitystä (19). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Markkinavoima ei välttämättä riipu koosta, minkä vuoksi kaikkia – niin suuria kuin pieniäkin – yrityksiä pitää suojella hyvän kauppatavan vastaisilta käytännöiltä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita säätämään lakeja, joilla suojellaan kaikkia liike-elämän toimijoita. Vaikka tätä tavoitetasoa ei olisi saavutettu, ETSK antaa kuitenkin tunnustusta maille, joiden lait kattavat suuret toimijat ainakin keskeisillä aloilla. Esimerkiksi Saksassa maatalous-, kalastus- ja elintarviketuotantoalan yrityksiin sovelletaan 350 miljoonan euron rajaa, mutta lihan, hedelmien, vihannesten ja puutarhatuotteiden osalta raja-arvoksi vahvistetaan 4 miljardin euron liikevaihto, minkä johdosta laki suojelee suurempaa toimijajoukkoa (20). Belgian lakiehdotuksessa ei sovelleta porrastettuja rajoja ja tarjotaan kaikille 350 miljoonan euron alapuolelle jääville toimijoille suojaa hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä vastaan riippumatta toimijan koosta suhteessa ostajaan. Espanja tarjoaa erityistä suojaa alkutuottajille, mutta kaikkia toimijoita suojellaan lainsäädännöllä niiden koosta ja/tai markkina-asemasta riippumatta. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Käänteisten huutokauppojen (21) on katsottu aiheuttavan vakavia kielteisiä seurauksia maataloustuottajille (22), joiden on käytännössä ollut pakko osallistua tähän toimintaan ostajien ja myyjien välisten voimasuhteiden epätasapainon vuoksi. Käänteisten huutokauppojen kieltäminen auttaisi ehkäisemään sitä, että tavarantoimittajat myyvät tuotteita tuotantokustannuksia alemmin hinnoin. Vaikka direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ole vielä saatettu päätökseen Italiassa, ETSK seuraa kiinnostuneena käynnissä olevaa keskustelua mahdollisuudesta kieltää käänteiset huutokaupat. Maan lainsäätäjille on annettu tehtäväksi käsitellä tätä kysymystä kansallisessa täytäntöönpanolaissa. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK pitää niin ikään hyvänä käytäntönä velvollisuutta tehdä kirjallinen sopimus kaikista liiketoimista ja sisällyttää ne tietokantaan avoimuuden ja valvonnan parantamiseksi. Espanjan lainsäädäntöön sisältyy tällainen velvoite, ja sillä on erittäin hyvä vaikutus kauppasuhteisiin. Sopimuksen tulisi sisältää muun muassa maininnat laadusta, kestosta, hinnasta ja tavoitehinnasta sekä sopimuksen uudelleenneuvottelusta, uudistamisesta ja irtisanomisesta. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti saksalaiseen lainkohtaan, jonka mukaan ensimmäinen arviointi tehdään kahden vuoden kuluttua lain voimaantulosta, ja siihen, että Saksan liittopäivät voi myös laajentaa kiellettyjen hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen luetteloa sen lisäksi, että se arvioi nykyisten kieltojen noudattamista (23). ETSK panee myös merkille Belgian lakiehdotuksen, jonka mukaan hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä voitaisiin lisätä luetteloon milloin tahansa kuninkaan päätöksellä sidosryhmien kuulemisen jälkeen. |
| --- | --- |

5.8

6.   Havaitut puutteet

| 6.1 | ETSK korostaa, että kaikilla direktiivissä mainituilla hyvän kauppatavan vastaisilla käytännöillä, myös nk. harmailla käytännöillä, voi olla haitallisia vaikutuksia ketjun heikoimpiin toimijoihin. Heikommassa asemassa olevat tavarantoimittajat saattavat tuntea olevansa pakotettuja allekirjoittamaan vahvemman ostajan kanssa sopimuksen, joka sisältää sopimusehtoja, jotka eivät ole niiden etujen mukaisia. Vaikka useissa jäsenvaltioissa on keskusteltu mahdollisuudesta kieltää poikkeuksetta kaikki hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt, näin korkea tavoitetaso on osoittautunut vaikeaksi saavuttaa ilman EU:n puuttumista asiaan. Myös ETSK vaati vuonna 2018 antamassaan lausunnossa kaikkien hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen kieltämistä ja jäsenvaltioille mahdollisuutta laajentaa alun perin kiellettyjen käytäntöjen luetteloa. Jää nähtäväksi, millaisia tarkistusmekanismeja direktiivin kansallisissa täytäntöönpanolaeissa otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Tavarantoimittajilla, tavarantoimittajaorganisaatioilla ja tavarantoimittajien puolesta toimivilla voittoa tavoittelemattomilla organisaatioilla on direktiivin nojalla oikeus tehdä valituksia. ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että vastaan saattaa tulla tapauksia, joissa laittomia hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ilmenee ja asianomainen osapuoli (esim. työntekijä) saa kyllä asian kannalta olennaisia tietoja mutta valvontaviranomaiset eivät pysty puuttumaan asiaan, koska asianomainen toimija tai sen organisaatio ei ole tehnyt virallista valitusta. Koska asianomaiset toimijat saattavat olla haluttomia tekemään valituksia silloinkin, kun niiden oikeuksia ei kunnioiteta, ETSK kehottaa komissiota seuraamaan tilannetta tiiviisti ja arvioimaan, millaisia muutoksia mahdollisesti tarvitaan kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien toimijoista riippuvaisten osapuolten, kuten työntekijöiden, maataloustuottajien ja kalastajien, suojelemiseksi. Kauppatapadirektiivissä ei edellytetä kirjallista sopimusta mutta kylläkin myyntisuhdetta. ETSK korostaakin ehdotustaan laajentaa suojelu koskemaan myös tapauksia, joissa hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä esiintyy mutta (kirjallista) sopimusta ei ole. Komitea on jo aiemmin kehottanut ottamaan käyttöön oikeuden nostaa ryhmäkanteita (24). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Porrastetuista rajoista säätäminen direktiivissä merkitsee sitä, että joissakin tilanteissa laki ei suojele toimijaa, jolla on suuri liikevaihto mutta ei suurta markkinavoimaa. Tämä aiheuttaa epävarmuutta tavarantoimittajille, jotka eivät ole tietoisia liikekumppaneidensa vuotuisesta liikevaihdosta. ETSK kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita seuraamaan porrastettujen rajojen kielteisiä vaikutuksia ja puuttumaan niihin sekä harkitsemaan kaikkien liike-elämän toimijoiden suojelemista niiden koosta riippumatta. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Elintarvikeketjun toimijoiden väliset vakaat, tasapainoiset ja pitkäaikaiset liikesuhteet voivat auttaa maataloustuottajia, joiden osuus lopullisesta hinnasta on ajan myötä jatkuvasti kutistunut, pääsemään paremmin osallisiksi lisäarvosta. Alueellisuus- ja laatunäkökohdat voivat auttaa säilyttämään arvonlisäyksen omalla alueella sen sijaan, että raaka-aineita tuotaisiin unionin ulkopuolisista maista, joiden tuotantonormit ovat useimmiten löyhempiä kuin EU:ssa. Jalostettujen tuotteiden alkuperämerkintöjen parantaminen lisäisi avoimuutta elintarvikeketjuissa. |
| --- | --- |

6.4

7.   Covid-19-pandemian paljastamat elintarvikeketjun haavoittuvuudet

| 7.1 | Euroopan elintarvikeketju on osoittautunut kaiken kaikkiaan huomattavan sitkeäksi covid-19-kriisin aikana. Kuluttajat ovat saaneet kaikkina aikoina lähes kaikkia elintarvikkeita. Elintarvikeketjun kaikki työntekijät ovat tehneet upeaa työtä tartunnalle altistumisesta huolimatta. Covid-19 vaikuttaa kuitenkin koko maailman elintarvikejärjestelmään. Se aiheuttaa maailmanlaajuisille ja kansallisille elintarvikejärjestelmille symmetrisen mutta eriaikaisen shokin, joka vaikuttaa 1) kysynnän ja tarjonnan kanaviin eri aikoina, 2) kaikkiin elintarvikejärjestelmän osatekijöihin alkutuotannosta elintarvikkeiden jalostamiseen, vähittäiskauppaan ja ravitsemuspalveluihin (hotelli- ja ravintola-ala), kansainvälisiin kauppa- ja logistiikkajärjestelmiin sekä väli- ja loppukysyntään, 3) tuotannontekijämarkkinoihin (työvoima ja pääoma) ja välituotteisiin. Nämä vaikutukset välittyvät erilaisten makrotaloudellisten tekijöiden kautta (esim. valuuttakurssit, energian hinnat, pääsy rahoitusmarkkinoille) ja ennen kaikkea siten, että taloudellinen toiminta supistuu kaiken kaikkiaan ja työttömyys lisääntyy. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta jäsenvaltiosta toiseen koskevat rajoitukset (komissio on antanut ohjeita välttämättömiä tehtäviä hoitaville henkilöille, kuten kausityöntekijöille) ovat vaikuttaneet moniin elintarviketuotannon ja -jalostuksen aloihin (esim. hedelmien ja vihannesten korjuu sekä lihan ja maidon jalostus), jotka ovat riippuvaisia muista jäsenvaltioista tai unionin ulkopuolelta tulevien kausityöntekijöiden työpanoksesta. Lisäksi siirtotyöläiset elävät ja työskentelevät usein huonoissa oloissa ja heillä on suurempi tartuntariski, kuten teurastamoissa ja lihanpakkaamoissa eri puolilla maailmaa esiintyneet tartuntakeskittymät ovat osoittaneet. Tämä aiheuttaa sekä vakavia ongelmia julkiseen terveydenhuoltoon että elintarvikeketjun katkeamisia. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Pandemia on lisäksi johtanut elintarvikkeiden tuontiin ja vientiin vaikuttavaan protektionismiin elintarvikkeiden kuljetusta häiritsevien sulkutoimenpiteiden ja logististen häiriöiden seurauksena. Samaan aikaan monet ovat korostaneet EU:n alueellisen ruoantuotannon merkitystä sekä lyhyiden toimitusketjujen ja paikallisen tuotannon ja kaupan perinteisiä etuja. Lyhyistä toimitusketjuista sekä paikallisesta tuotannosta ja kaupasta on tullut yhä houkuttelevampia kriisin aikana, kun ihmiset etsivät uusia ja suorempia tapoja ostaa elintarvikkeensa ja tuottajat löytävät tuotteilleen uusia myyntikanavia. Yksi tärkeimmistä näkökohdista on kuitenkin sen ymmärtäminen, että alueellisella ja kansainvälisellä tasolla tulee jatkaa oikeudenmukaista ja kestävää kauppaa. Kaupan rajoitukset voivat vaarantaa vakauden, mikä vaikuttaisi erityisesti pienituloiseen väestöön. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Sulkutoimet ovat pudottaneet vieraanvaraisuusalan ja osan elintarvikealasta (esim. hotelli- ja ravintola-ala ja muut kodin ulkopuoliseen toimintaan liittyvät elinkeinot ja ruoantoimituspalvelut, matkailualueilla toimivat tukku- ja vähittäismyyjät) polvilleen, millä on kauaskantoisia seurauksia. Sen lisäksi, että näiden alojen toimijoille itselleen on koitunut haittaa, toiminnan keskeytyminen on katkaissut aloihin liittyvät vakituiset elintarviketoimitukset, joista monet maataloustuottajat ja maataloustuotteiden toimittajat ovat riippuvaisia. Tuoretuotteiden toimittajat ovat joutuneet koville, kun ravintoloissa tavallisesti myytyjen korkealaatuisten viinien, juustojen ja ensiluokkaisen lihan sijasta on kulutettu kotona supermarketeista ostettuja perustuotteita (FAO, 2020; OECD, 2020). Jotkin tuottajat ovat vastanneet siirtymällä lähemmäs vähittäis- tai verkkomarkkinoita, missä ne ovat saavuttaneet monissa tapauksissa erittäin hyviä kompromisseja ja sopimuksia, mutta monet eivät ole kyenneet mukautumaan ja ovat menettäneet asiakkaita ja tuloja. Myös maatalousmatkailu, joka usein auttaa monipuolistamaan tilojen tulolähteitä, on kärsinyt suuresti covid-19-rajoituksista. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Covid-19-kriisi kiihdytti merkittävästi siirtymistä verkkoon, ja tämä näyttää jatkuvan. McKinseyn tuoreen selvityksen (25) mukaan elintarvikkeiden verkkomyynti kasvoi vuonna 2020 Euroopassa 55 prosenttia ja siirtymä on todennäköisesti pysyvä, sillä 50 prosenttia kuluttajista, jotka ostivat ruokaa verkon kautta koko pandemian ajan, aikoo tehdä niin vastaisuudessakin. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Covid-19:n puhkeaminen ja nopea leviäminen ympäri maailmaa on merkinnyt suurta mullistusta EU:lle ja maailmantaloudelle. Välittömiä ja kattavia budjetti-, likviditeetti- ja politiikkatoimia on toteutettu eniten kärsineiden alojen tilanteen lievittämiseksi. EU:lla on laaja valikoima markkinatukitoimenpiteitä, ja monia niistä on aktivoitu covid-19-kriisin aikana maataloustulojen tukemiseksi. Toimet ovat kuitenkin olleet rajallisia, koska EU:n talousarviossa ei ollut budjettikauden 2014–2020 viimeisenä vuonna juurikaan varoja täydentävien hätätoimenpiteiden rahoittamiseksi maatalouden alalla. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Komissio on käynnistänyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jolla on vaikutuksia myös maatalouteen (Pellolta pöytään- ja biodiversiteettistrategiat), ja Next Generation EU -elpymispaketissa maaseuturahastolle myönnettiin 7,5 miljardia euroa lisää. Pellolta pöytään -strategian vaikutuksista tehdyt tutkimukset ovat EU:n kannalta huolestuttavia. ETSK vaatii kuitenkin elintarvikealalle tasapainoisempaa politiikkatukea verrattuna eräisiin muihin talouden osa-alueisiin, joilla taloudellinen rakenne on paljon kestävämpi ja kannattavuus paljon parempi. |
| --- | --- |

7.7

8.   Seuraavat toimet

| 8.1 | Direktiivin jättämä liikkumavara, jota jäsenvaltiot voivat hyödyntää laatiessaan direktiivin täytäntöönpanolakeja, on mahdollistanut sen, että kukin valtio voi räätälöidä lainsäädäntönsä omaan kansalliseen tilanteeseensa sopivaksi. Kuten edellä mainittiin, jotkin jäsenvaltiot ovat nostaneet tavoitetasoa direktiivin mukaisen yhdenmukaistamisen vähimmäistason yläpuolelle ja säätäneet lakeja, jotka tarjoavat lisäsuojaa tavarantoimittajille sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Vaikka voidaan olettaa, että jäsenvaltioiden tavarantoimittajien on helppo saada selko oman maansa täytäntöönpanolainsäädännön erityispiirteistä (valitusmekanismi, toimivaltainen viranomainen jne.), sama ei välttämättä päde toimittajiin, jotka vievät tuotteita muihin EU:n jäsenvaltioihin, eikä EU:hun vieviin unionin ulkopuolisiin toimittajiin. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on tiedottanut kauppatapadirektiivistä julkaisemalla sitä käsittelevän esitteen (26), mutta huomauttaa, että se sisältää ainoastaan yhdenmukaistamisen vähimmäistasoon liittyvää tietoa. Jotta viejät voisivat hyödyntää direktiivin kansallisia täytäntöönpanolakeja, ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että niiden on helppo saada kaikki merkityksellisimmät tiedot kyseisistä laeista. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | ETSK korostaa, että on kaikkien sidosryhmien edun mukaista, että direktiiviä sovelletaan kaikkiin liikesuhteisiin, joissa ainakin ostaja tai myyjä on EU:ssa toimiva yritys, vaikka tavarantoimittaja olisikin EU:n ulkopuolinen toimija. ETSK kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa hyödyntämään kolmansissa maissa sijaitsevien EU:n edustustojen mahdollisuuksia tarjota tietoa EU:n ulkopuolisille tavarantoimittajille. Näiden tietojen on katettava muutakin kuin direktiivin yleiset suuntaviivat ja tarjottava käytännön ohjeistusta jäsenvaltioiden erityispiirteistä ja valvontaviranomaisista. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | ETSK pitää tervetulleena, että elintarvikeketju lasketaan Euroopan elpymisen kannalta strategisen tärkeäksi ekosysteemiksi, ja kehottaa lisäämään yhteistyötä toimitusketjussa sekä vuoropuhelua sidosryhmien kanssa, jotta siirtymistä kestäväpohjaisempiin elintarvikejärjestelmiin edistettäisiin mahdollisimman osallistavalla tavalla. Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota siihen, miten merkittäviä, monipuolisia ja laajoja kestäväpohjaiseen ja paikalliseen tuotantoon investoimista koskevia hankkeita koko elintarvikeketjussa toteutetaan kestävään kehitykseen siirtymisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

8.4

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Elintarvikeketjun kehittäminen” (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 165).

1

(2)  ETSK:n lausunnot aiheista ”Oikeudenmukaisemmat elintarvikealan toimitusketjut” (EUVL C 34, 2.2.2017, s. 130), ja ”Elintarvikeketjun kehittäminen” (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 165).

2

(3)  Euroopan komissio, 2014.

3

(4)  Maatalousmarkkinoiden työryhmä, 2016.

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Oikeudenmukaisemmat elintarvikealan toimitusketjut” (EUVL C 34, 2.2.2017, s. 130).

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Elintarvikeketjun kehittäminen” (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 165).

6

(7)  Euroopan komission tiedonanto, 2014.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/633, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä yritysten välisissä suhteissa maataloustuote- ja elintarvikeketjussa (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 59).

8

(9)  Pellolta pöytään -strategia.

9

(10)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Elintarvikeketjun kehittäminen” (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 165).

10

(11)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

11

(12)  Kansallinen täytäntöönpano jäsenvaltioissa.

12

(13)  Euroopan komission verkkosivusto.

13

(14)  Laki odottaa toisen kamarin hyväksyntää, eikä siitä ole siksi vielä ilmoitettu virallisesti komissiolle. Suunniteltu hyväksymisajankohta: 28. toukokuuta 2021.

14

(15)  Ley 12/2013, de 2 de agosto, de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria (elintarvikeketjun toiminnan parantamista koskevista toimenpiteistä 2. elokuuta annettu laki 12/2023). Tätä lakia muutetaan parhaillaan neuvoteltavalla lakiehdotuksella, jonka espanjankielinen otsikko on Proyecto de Ley por el que se modifica la Ley 12/2013 de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria.

15

Proyecto de Ley por el que se modifica la Ley 12/2013 de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria

(16)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Italian virallinen lehti), 23.4.2021.

16

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(17)  Euroopan komission puitteissa toimivat markkinoiden seurantakeskukset. Ks. myös Observatoire de la formation des prix et des marges des produits alimentaires (Ranskan elintarvikealan hintojen ja hintamarginaalien seurantakeskus).

17

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n kauppapolitiikan yhteensopivuus Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 66).

18

(19)  BLE:n verkkosivut.

19

(20)  Kyseinen säännös on voimassa toukokuuhun 2025 asti. Tämän jälkeen raja laskee 350 miljoonaan euroon.

20

(21)  Käänteiset huutokaupat ovat mekanismeja, joissa ostajat kilpailuttavat tavarantoimittajia lyhyellä varoitusajalla verkkohuutokaupoissa, joissa toimittajia kannustetaan tarjoamaan tuotteitaan mahdollisimman alhaiseen hintaan.

21

(22)  Oxfamin tapaustutkimus.

22

(23)  Arvioinnin yhteydessä on tarkoitus esittää myös tulokset selvityksestä, jossa tarkastellaan mahdollisuutta kieltää elintarvikkeiden ja maataloustuotteiden ostaminen tuotantokustannuksia alempaan hintaan.

23

(24)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Oikeudenmukaisemmat elintarvikealan toimitusketjut” (EUVL C 34, 2.2.2017, s. 130).

24

(25)  https://www.mckinsey.com/industries/retail/our-insights/disruption-and-uncertainty-the-state-of-european-grocery-retail-2021

25

(26)  Euroopan komission esite.

26

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 563. täysistunto – Interactio, 22.9.2021–23.9.2021

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/45 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/45

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä”

(COM(2021) 219 final)

(2021/C 517/06)

| Esittelijä: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Heiko WILLEMS

| Lausuntopyyntö | komission kirje, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 231/0/4 |

Lausuntopyyntö

komission kirje, 1.7.2021

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

2.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

231/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että sääntelyn parantaminen on edelleen uuden komission ensisijainen tavoite. Komitea kehottaa komissiota ja EU:n lainsäätäjiä syventämään ja edistämään johdonmukaisesti EU:n paremman sääntelyn järjestelmää kaikilta osin ja käyttämään työssään järjestelmällisesti paremman sääntelyn välineitä ja suuntaviivoja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK korostaa, että parempi sääntely on olennainen osa hyvää hallintotapaa ja lainlaadintaa. Se voi auttaa varmistamaan avoimet, vastuunalaiset ja osallistavat päätöksentekoprosessit, joiden tuloksena annetaan näyttöön perustuvia, riippumattomasti valvottuja, yksinkertaisia, selkeitä, johdonmukaisia, tehokkaita, kestäväpohjaisia, tarkoitukseen soveltuvia, oikeasuhteisia, tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavia ja helposti täytäntöön pantavissa olevia sääntöjä. Tämä on olennainen edellytys EU:n ja sen toimielinten demokraattisen legitiimiyden ja kansalaisten niitä kohtaan tunteman luottamuksen varmistamiselle. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, että paremman sääntelyn välineiden on pysyttävä toimintapoliittisesti neutraaleina ja selkeästi erillään poliittisesta päätöksenteosta, joka on jätettävä tehtävään nimetyille ja laillisille poliittisille elimille. Unionin lainsäädännön taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia näkökohtia olisi aina tarkasteltava tasavertaisesti, ja niiden vaikutusten arvioinnissa olisi tukeuduttava sekä määrällisiin että laadullisiin analyyseihin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK muistuttaa, että covid-19-pandemia on vuoden 1945 jälkeisessä Euroopassa ennennäkemätön terveys-, sosiaali- ja talouskriisi. Komitea kehottaakin komissiota kiinnittämään erityistä huomiota ehdotettujen toimien moninaisiin vaikutuksiin näihin ulottuvuuksiin nykyisissä poikkeuksellisissa olosuhteissa nopean ja kauttaaltaisen elpymisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.4

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK panee merkille tiedonannon antamisen merkittävän viivästymisen. Komitea kehottaa komissiota kirimään takaisin menetetyn ajan, selventämään ehdotuksiaan jäljempänä esitettyjen huomioiden mukaisesti ja panemaan itse ehdottamansa toimet täytäntöön mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK painottaa, että sääntelyn parantaminen voi auttaa luomaan parhaat mahdolliset sääntelypuitteet kansalaisille, työntekijöille, yrityksille ja julkishallinnon tahoille. Komitea korostaa, että paremman sääntelyn olisi edistettävä sisämarkkinoiden toteutumista kaikilla aloilla, parannettava niiden toimintaa ja vahvistettava niiden häiriönsietokykyä ja kilpailuhenkisyyttä, mahdollistettava tutkimus ja innovointi, edistettävä kestävää kasvua ja laadukkaiden työpaikkojen luomista, tuettava vihreää siirtymää ja digitalisaatiota ja vahvistettava niiden sosiaalista ulottuvuutta sekä sosiaalista markkinataloutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK kannustaa komissiota jatkamaan paremman sääntelyn periaatteiden ja välineiden edistämistä kaikissa yksiköissään muun muassa säännöllisen henkilöstökoulutuksen avulla kaikilla tasoilla, jotta varmistetaan näiden periaatteiden ja välineiden tuntemus ja soveltaminen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK muistuttaa aiempiin lausuntoihinsa (1) viitaten, että paremmassa sääntelyssä ”kyse ei ole sääntelyn lisäämisestä tai vähentämisestä EU:ssa taikka siitä, että sääntelyä puretaan tietyiltä politiikanaloilta tai että niiden edelle asetetaan muita prioriteetteja ja siten kyseenalaistetaan EU:n edustamat arvot: sosiaalinen suojelu, ympäristönsuojelu ja perusoikeudet” (2). Komitea korostaa lisäksi, että sääntelyn parantaminen ei saa muuttaa EU:n päätöksentekoa liian byrokraattiseksi eikä korvata poliittisia päätöksiä teknisillä menettelyillä. |
| --- | --- |

2.4

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK on Euroopan unionin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan institutionaalinen edustaja, joka toimii välittäjänä EU:n lainsäätäjien sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten välillä. ETSK on hankkinut huomattavan laajaa kokemusta ja asiantuntemusta kaikista sääntelyn parantamiseen liittyvistä osa-alueista. Komitea esittää jäljempänä arviointinsa tiedonannon erityisnäkökohdista sekä muista kysymyksistä, joita se pitää tarpeellisina korostaa. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

| 3.2.1 | ETSK palauttaa mieleen aiemmissa lausunnoissaan antamansa suositukset toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista (3). Komitea toistaa jälleen kantansa, että unionin olisi toimittava vain, jos näitä periaatteita noudatetaan täysimääräisesti ja jos yhteinen toiminta tuo lisäarvoa kaikille. Tämän seikan varmistamiseksi komitea kehottaa komissiota panemaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumista tarkastelleen työryhmän suositukset täytäntöön kaikilta osin (4). |
| --- | --- |

3.2.1

3.3   Näytön kerääminen ja julkiset kuulemiset

| 3.3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen näytön keräämisen virtaviivaistamisesta ja helpottamisesta. Komitea suhtautuu myönteisesti myös tavoitteeseen, että asiaankuuluvat sidosryhmät ja tiedeyhteisö otetaan paremmin mukaan päätöksentekoon ja ehdotusten perustana olevan näytön julkista saatavuutta helpotetaan. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Sidosryhmien kuulemisen osalta ETSK viittaa lausuntoonsa (5) ja REFIT-foorumin lausuntoon (6), jonka laatimiseen komitea myötävaikutti. Komitea korostaa, että julkiset kuulemiset ovat olennainen osa näytön keräämistä eikä niitä saa koskaan tehdä pelkkänä muodollisuutena niin, että tulokset ovat käytännössä ennalta määrättyjä. Komission olisi aina pyrittävä kuulemaan niitä, joihin ehdotetut toimenpiteet vaikuttavat eniten, ja varmistettava edustavuus. Julkiset kuulemiset eivät myöskään saisi vaikuttaa ETSK:n neuvoa-antavaan rooliin tai perussopimuksissa määrättyyn työmarkkinaosapuolten riippumattomuuteen tai oikeuksiin erityisesti sosiaali- ja työasioissa (työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK kannustaa komissiota noudattamaan tiiviisti paremman sääntelyn välineistön VII luvun ohjeita sidosryhmien kuulemisesta (7) suunnitellessaan kuulemisia ja pannessaan niitä täytäntöön. Siinä korostetaan erityisesti, että kyselylomakkeiden olisi aina oltava selkeitä, yksinkertaisia ja käyttäjäystävällisiä, ne olisi toimitettava muokattavassa muodossa, niissä olisi sallittava avoimet vastaukset ja kommentit, niiden ohessa olisi mahdollisuus ladata lisäasiakirjoja ja niissä olisi vältettävä johdattelevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK muistuttaa komissiota siitä, että edustavuuteen perustuvan tehtävänsä vuoksi komitea soveltuu hyvin auttamaan niiden sidosryhmien yksilöimisessä, joihin ehdotetut politiikkatoimet vaikuttavat eniten. Komitea kehottaa komissiota kuulemaan sitä tiiviimmin kehittäessään kuulemisstrategioita ja määrittäessään asiaankuuluvia kohderyhmiä. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tiedottaa sidosryhmille paremmin siitä, miten niiden panosta on hyödynnetty. Asianmukainen palaute siitä, miten osallisuus on vaikuttanut päätöksentekoon, on olennaisen tärkeää kansalaisten jatkuvan luottamuksen ja päätöksentekoon osallistumisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | ETSK kehottaa komissiota vastaamaan komitean pitkäaikaiseen pyyntöön selittää käytännössä yksityiskohtaisesti, miten se painottaa julkisissa kuulemisissa saatuja kannanottoja niiden edustavuuden mukaan. Disinformaation, (esimerkiksi sosiaalisen median kautta tapahtuvan) massakampanjoinnin ja robottiohjelmien käytön ollessa tavallista tällainen painotus on käymässä yhä tärkeämmäksi. |
| --- | --- |

3.3.6

3.4   Vaikutustenarvioinnit

| 3.4.1 | ETSK palauttaa mieliin lausuntonsa (8) siitä, miten eurooppalaista vaikutustenarviointiekosysteemiä on mahdollista parantaa. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK korostaa, että komission olisi järjestään pohjustettava jokainen lainsäädäntöehdotuksensa kaikilta osin asianmukaisella vaikutustenarvioinnilla. Mikäli komissio ei menettele niin, sen täytyy selittää seikkaperäisesti päätöksensä syyt ja toimittaa kaikki tiedot, jotka ovat ehdotuksen perustana ja/tai tukena. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa noudattamaan sitoumusta, jonka ne ovat tehneet toimielinten välisessä sopimuksessa paremmasta lainsäädännöstä (9), ja toteuttamaan lainsäädäntäprosessin aikana – myös kolmikantaneuvotteluissa – tekemistään merkittävistä muutoksista omat vaikutustenarviointinsa. Komitea ehdottaa, että komissio ja lainsäätäjät laativat yhdessä sääntelyntarkastelulautakunnan kanssa yhteiset arviointiperusteet, joiden avulla voidaan määritellä ”merkittävät” muutokset ja määrittää paremmin, milloin muutokset edellyttävät uutta vaikutusanalyysia. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | ETSK muistuttaa komissiolle esittämästään kehotuksesta (10) perustaa älykäs arviointimatriisi, joka mahdollistaisi lainsäätäjien tekemien merkittävien muutosten vaikutusten dynaamisen mallintamisen havainnollistamalla paitsi tiettyjen parametrien myös laadullisen tietoaineksen vaikutusta. ETSK kehottaa tässä yhteydessä perustamaan älykästä mallinnusta koskevan pilottihankkeen. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | ETSK panee huolestuneena merkille sääntelyntarkastelulautakunnan vuoden 2020 vuosikertomuksen (11) komission vaikutustenarviointien laatua koskevan tulokset, joissa todetaan lautakunnan antaneen vuonna 2020 huomattavasti vähemmän myönteisiä lausuntoja (12 prosenttia lausunnoista) ja enemmän kielteisiä lausuntoja (46 prosenttia lausunnoista). Kertomuksessa todetaan myös, että alkuperäisten lausuntojen keskimääräiset laatupisteet olivat lisäksi huomattavasti alhaisemmat kuin edellisinä vuosina. Useimmissa tapauksissa heikompi laatu johtui siitä, että vaikutustenarviointien valmisteluun ei ollut riittävästi aikaa komission uusien painopisteiden saavuttamiseksi vahvistettujen kunnianhimoisten poliittisten takarajojen takia. ETSK kehottaakin komissiota asettamaan realistiset määräajat, jotta sen yksiköt voivat aina toteuttaa täysimittaiset vaikutustenarvioinnit. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | ETSK panee huolestuneena merkille sääntelyntarkastelulautakunnan kertomuksen havainnot siitä, miten komissio raportoi vaihtoehdoista. Kertomuksen mukaan vaihtoehtovalikoimat eivät usein olleet tyhjentäviä. Vaihtoehdoissa keskityttiin yleensä vain komission suosimaan (poliittiseen) ratkaisuun ottamatta lukuun tärkeimpien sidosryhmien tukemia vaihtoehtoisia valintoja. Muissa vaikutusarvioinneissa keskeisiä vaihtoehtoja jätettiin pois, koska osastot katsoivat tarvitsevansa ensin poliittista ohjausta. ETSK korostaa, että vaikutustenarviointien tarkoituksena on esittää näyttöä ja analyyseja poliittisten valintojen tekemiseksi eikä oikeuttaa komission suosimaa ratkaisua. Komitea kehottaa komissiota pidättäytymään puolueellisesta raportoinnista. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ”valtavirtaistaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteet”, mikä on komitean aiemman pyynnön mukaista (12), ja mukauttaa vaikutustenarvioinnit vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemiseen. Komitea huomauttaa myös, että vaikutustenarviontien on pysyttävä tosiasiapohjaisina, näyttöön perustuvina ja poliittisesti neutraaleina toimina ja että vaikutustenarviointiprosessia ei saa suunnata poliittisesti parempana pidetyn tuloksen oikeuttamiseen eikä se saa korvata toimivaltaisten elinten poliittista päätöksentekoa. Merkityksellisiä vaikutuksia ei saa asettaa järjestykseen poliittisten mieltymysten perusteella, vaan niitä on aina analysoitava tasavertaisesti. ETSK seuraa erityisen tarkasti tämän valtavirtaistamisen toteuttamista käytännössä paremman sääntelyn välineistön tarkistuksen yhteydessä ja tarkastelee sitä tarvittaessa täydentävässä lausunnossa. |
| --- | --- |

3.4.7

| 3.4.8 | ETSK korostaa, että vaikutustenarvioinneissa on noudatettava järjestelmällisesti ”pienet ensin” -periaatetta ja sovellettava pk-yritystestiä kattavasti. Komitea muistuttaa komissiota kymmenestä periaatteesta, joilla ohjataan pk-yrityksiä koskevaa päätöksentekoa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) mukaisesti. Komitea korostaa, että pk-yrityksiä ja erityisesti mikroyrityksiä koskevan unionin lainsäädännön on oltava tehokasta ja helposti sovellettavaa. Komitea suhtautuu myönteisesti tiedonannon ilmoitukseen EU:n pk-yritysedustajan kuulemisesta vaikutustenarviointiin liittyvien komission pohdintojen yhteydessä ja kehottaa pk-yritysedustajaa käymään järjestelmällisesti vuoropuhelua ja tekemään yhteistyötä pk-yritysten intressejä ajavien kansallisten järjestöjen kanssa. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota rajoittamaan pk-yrityksiin, myös mikroyrityksiin, kohdistuvaa rasitusta ja arvioimaan järjestelmällisemmin mahdollisuuksia kevyempiin järjestelyihin tapauskohtaisen arvioinnin perusteella sen määrittämiseksi, ovatko vaikutukset kohdistuneet kaikkiin pk-yrityksiin vai ainoastaan mikroyrityksiin, kuten paremman sääntelyn välineistön välineen nro 22 osalta todetaan, vaarantamatta lainsäädännössä tai vahvistetuissa normeissa ja standardeissa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

3.4.8

| 3.4.9 | ETSK palauttaa mieliin aiemman lausuntonsa (13), jossa komitea toteaa, että myös delegoiduista säädöksistä ja täytäntöönpanosäädöksistä on mahdollista ja välttämätöntä toteuttaa vaikutustenarvioinnit järjestelmällisesti. Komitea muistuttaa komissiolle, että ”se, että säädöksestä, johon delegoitu säädös tai täytäntöönpanosäädös pohjautuu, on tehty vaikutustenarviointi, ei yksin ole riittävä peruste johdettujen säädösten vaikutusten arvioimatta jättämiselle. Jokainen yksittäinen säädös tulee arvioida erikseen – –.” |
| --- | --- |

3.4.9

| 3.4.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen strategisen ennakoinnin sisällyttämisestä EU:n päätöksentekoon ja viittaa omaan lausuntoonsa tästä asiasta (14). ETSK on kaikkien jäsenvaltioiden monien eri tahojen edustaja ja EU:n strategian ja politiikan analysointijärjestelmän (ESPAS) tarkkailijajäsen, joten komitea on valmis antamaan tuntuvan panoksen ja informaatiota ennakointiprosessia varten. |
| --- | --- |

3.4.10

3.5   Sääntelyntarkastelulautakunta

| 3.5.1 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti sääntelyntarkastelulautakunnan työhön sääntelynvalvonnan hyväksi. Jotta varmistetaan, että lautakunta voi täyttää tehtävänsä kaikilta osin, ETSK kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että lautakunnalla on käytettävissään riittävät voimavarat ja valmiudet. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | ETSK huomauttaa, että lautakunta ei ole muodollisesti riippumaton. Sen seitsemästä jäsenestä neljä on komissiosta. Paremman tasapainon varmistamiseksi ETSK ehdottaa, että lautakuntaa laajennetaan yhdellä ulkopuolisella jäsenellä. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Taakan keventäminen ja Yksi yhdestä -periaate

| 3.6.1 | ETSK panee merkille, että komissio aikoo rajoittaa uusista säädöksistä johtuvia sääntelykuluja ja -rasitteita ja vähentää kansalaisille, yrityksille ja julkishallinnon tahoille nykyisin aiheutuvia tarpeettomia kustannuksia ja rasitteita. Komitea toistaa myös kehotuksensa soveltaa laadullista tarkastelutapaa, joka toimii tasavertaisesti kvantitatiivisen analyysin kanssa ja jossa otetaan huomioon myös lainsäädännöstä odotettavissa olevat hyödyt (15). Kuten komitea toteaa lausunnossaan (16), ”sääntelyn kustannusten tulee olla oikeassa suhteessa sen tuottamaan hyötyyn”. Näin ollen komitea korostaa, että suhteellisuusperiaate on edelleen erittäin tärkeä otettaessa käyttöön uutta lainsäädäntöä. Lisäksi komission olisi aina arvioitava toimien toteuttamatta jättämisen kustannuksia, esimerkiksi sisämarkkinoiden syventämisen sekä sosiaalisiin ja ympäristöön liittyvien haasteiden osalta. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | ETSK korostaa myös, että taakan vähentäminen ei saa johtaa yhdenmukaistamisen purkamiseen sisämarkkinoilla eikä luoda painetta sääntelyn purkamiseen. Taakan vähentäminen ei saa haitata poliittisia tavoitteita, heikentää EU:n korkeita taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristönormeja tai estää uusien hankkeiden hyväksymistä silloin, kun ne tuovat selkeää lisäarvoa. Taakkaa on kuitenkin vähennettävä, jos se ei ole osoittautunut välttämättömäksi poliittisen tavoitteen saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | ETSK panee huolestuneena merkille, että toisin kuin komissio on ilmoittanut, tiedonannossa ei esitetä Yksi yhdestä -periaatteen toiminnallisia ja metodologisia yksityiskohtia, kun muistetaan, että mainitun periaatteen mukaan jokaisen lainsäädäntöehdotuksen, jolla luodaan uusia rasitteita, pitäisi keventää ihmisten ja yritysten taakkaa verrannollisella rasitteella EU:n tasolla samalla toimintapolitiikan alalla. Koska yksityiskohtia ei esitetä, ETSK:n on vaikea tutkia periaatteen soveltamiseen liittyviä mahdollisia hyötyjä ja haasteita. Sen vuoksi komitea kehottaa komissiota toimittamaan nämä tiedot viipymättä ja varaa itselleen oikeuden tehdä lisäarviointeja Yksi yhdestä -menettelytavasta julkaisemisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | ETSK korostaa, että vaikka Yksi yhdestä -periaate voi olla paremman sääntelyn väline, sitä ei saa pitää itsenäisenä taakan vähentämisen välineenä. Sen sijaan periaatteen on toimittava välineenä, joka täydentää EU:n nykyisiä paremman sääntelyn välineitä, mukaan lukien vaikutustenarvioinnit, julkiset kuulemiset, arvioinnit ja sääntelyn valvonta. ETSK suhtautuu myönteisesti komission vakuutukseen, että Yksi yhdestä -periaatetta ei sovelleta mekaanisesti tai numeeristen ennakkotavoitteiden perusteella vaan tapauskohtaisen arvioinnin perusteella, jossa määritetään erityisesti, mitä voidaan yksinkertaistaa, virtaviivaistaa tai poistaa, samalla kun otetaan huomioon lainsäädännön suomat hyödyt. Komitea tarkkailee erityisen valppaasti, että komissio toteuttaa antamansa vakuutuksen käytännössä. Lisäksi komitea korostaa Fit for Future -foorumin roolia komission neuvonantajana unionin lainsäädännön yksinkertaistamisessa ja tarpeettomien rasitteiden vähentämisessä samalla kun varmistetaan, että unionin politiikat ovat tulevaisuuteen suuntautuvia ja merkityksellisiä uusien haasteiden valossa, mukaan lukien sosiaalinen, ekologinen, geopoliittinen, teknologinen ja digitaalinen kehitys. Komitea on foorumin jäsen. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | ETSK painottaa, että Yksi yhdestä -periaatteen toteuttaminen on nähtävä yhteisenä institutionaalisena hankkeena, joka edellyttää tiivistä yhteistyötä kaikkien EU:n toimielinten välillä koko lainsäädäntämenettelyn ajan. Käsillä olevan lausunnon kohdan 3.4.3 mukaisesti ETSK kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa varmistamaan, että unionin lainsäädäntö täyttää tavoitteensa mahdollisimman kustannustehokkaasti. Tämä edellyttää lainsäätäjien ja komission tiivistä yhteistyötä kaikissa poliittisen prosessin vaiheissa sekä sitä, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tietoja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon kustannuksista ja hyödyistä. |
| --- | --- |

3.6.5

| 3.6.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen esittää kaikissa vaikutustenarvioinneissa arvio ehdottamiensa toimien aiheuttamista hallinto- ja mukautuskustannuksista. Komitea toteaa kuitenkin, että Yksi yhdestä -väline kuittaa vain hallinnolliset kustannukset, kun taas muiden välineiden, kuten elpymis- ja selviytymistukivälineen, koheesiopoliittisten ja maatalousrahastojen sekä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin, on määrä kuitata mukautuskustannukset. Koska mukauttamisesta aiheutuvat kustannukset voivat aiheuttaa huomattavan rasitteen yrityksille, erityisesti pk-yrityksille ja mikroyrityksille, komitea kehottaa komissiota esittämään kustannusarvion ohella konkreettisia ehdotuksia toimenpiteistä, joilla yrityksiä autetaan mukautumaan uusiin sääntelykehyksiin ja noudattamaan niitä, säilyttämään työllisyyden vakaus ja varmistamaan työntekijöiden ammatillinen koulutus ja uudelleenkoulutus. |
| --- | --- |

3.6.6

| 3.6.7 | ETSK panee merkille komission aikomuksen lukea 27 kansallisen asetuksen korvaamisen yhdellä yhdenmukaistetulla kehyksellä automaattisesti säästöksi (poistuva rasite). Tämä on mekaaninen lähestymistapa, jota komissio väittää välttävänsä. Yhdenmukaistaminen ei lähtökohtaisesti tuota tehokkuusetuja: sen vaikutuksia on arvioitava tapauskohtaisesti. Sen vuoksi komitea kehottaa komissiota määrittelemään säästöt aina tapauskohtaisen kustannus–hyöty-analyysin perusteella. |
| --- | --- |

3.6.7

| 3.6.8 | ETSK pyytää komissiota selventämään Yksi yhdestä -periaatteen joustojärjestelyihin liittyviä perusteita, joiden pohjalta se päättää poikkeuksista, sekä ”poikkeuksellisia olosuhteita”, joissa voidaan käydä vaihtokauppaa. |
| --- | --- |

3.6.8

| 3.6.9 | ETSK panee merkille, että Yksi yhdestä -periaatetta tullaan soveltamaan ainoastaan aloitteisiin, jotka sisältyvät komission vuoden 2022 työohjelmaan, jolloin ei oteta huomioon komission toimikauden ensimmäisellä puoliskolla esitettyjä merkittäviä poliittisia aloitteita. Komissio ei näin ollen noudata komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin työmenetelmissään (17) antamaa sitoumusta eikä hänen komission jäsenille lähettämissään toimeksiantokirjeissä annettua sitoumusta, jonka mukaan kollegio soveltaa Yksi yhdestä -periaatetta kaikkiin lainsäädäntöehdotuksiin, joilla luodaan uusia rasitteita. |
| --- | --- |

3.6.9

| 3.6.10 | ETSK kehottaa komissiota luomaan Yksi yhdestä -periaatteen toteutusta koskevan asianmukaisen raportointikehyksen, jotta varmistetaan asianmukainen arviointi tulevina vuosina. |
| --- | --- |

3.6.10

3.7   Fit for Future -foorumi

| 3.7.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Fit for Future -foorumin, jäljempänä ”foorumi”, perustamiseen. Komitea muistuttaa, että foorumin toimeksianto koskee jälkiarviointia eikä uuden lainsäädännön ehdottamista. Komitea osallistuu aktiivisesti foorumin työhön. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | ETSK huomauttaa, että ”Kerro mielipiteesi: Osallistu selkeyttämistalkoisiin!” -verkkosivuston kautta lähetettyjen ehdotusten on edelleenkin edistettävä foorumin vuotuista työohjelmaa, vaikka ne eivät kuuluisikaan komission työohjelman liitteeseen II. Lisäksi foorumin olisi voitava edelleen neuvoa komissiota paremman sääntelyn horisontaalisen työnkulun osalta. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | ETSK ehdottaa, että foorumiin ehdotuksen esittävä henkilö tai organisaatio saisi komissiolta perustellun palautteen siitä, miten asia on käsitelty. |
| --- | --- |

3.7.3

3.8   Jälkiseuranta ja -arvioinnit

| 3.8.1 | ETSK tukee tinkimättä ”arviointi ensin” -periaatetta ja kannustaa komissiota varmistamaan, että sitä sovelletaan järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Komitea on tyytyväinen jo vakiintuneeseen, komission kanssa toteutettuun onnistuneeseen yhteistyöhön jälkiarviointityössä, jossa komitean panoksen on todettu olevan hyödyllinen tekijä, kun komission arviointeja tehostetaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panoksella. Komitea perää yhteistyön jatkuvaa vahvistamista. Komitea kehottaa myös sisällyttämään ETSK:n arvioinnit suunniteltuun yhteiseen näyttörekisteriin eli yhteiseen lainsäädäntöportaaliin. |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | Unionin lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan osalta ETSK varoittaa, että tarvittavien tietojen keräämistä koskevien seuranta- ja raportointivelvoitteiden on aina oltava oikeasuhteisia eivätkä ne saa aiheuttaa kohtuutonta taakkaa kansalaisille, yrityksille tai julkishallinnon tahoille. |
| --- | --- |

3.8.3

| 3.8.4 | ETSK panee huolestuneena merkille komission arviointeja koskevan sääntelyntarkastelulautakunnan kertomuksen tulokset. Kuten kertomuksessa todetaan, arviointien päätelmät eivät ole vastanneet asianmukaisesti arviointihavaintoja. Lautakunta on toistuvasti ilmaissut huolensa siitä, että päätelmät perustuivat näytön valikoivaan tulkintaan tai eivät ilmaisseet riittävän selvästi kerätyn näytön heikkouksia. Tämä on ratkaiseva puute, koska se estää arviointia täyttämästä päätehtäväänsä oppimistoimena. ETSK kehottaa komissiota raportoimaan puolueettomasti unionin lainsäädännön toimivuudesta. |
| --- | --- |

3.8.4

| 3.8.5 | ETSK panee huolestuneena merkille, että komission yksiköillä ei ole velvollisuutta toimittaa arviointikertomuksia uudelleen, jos sääntelytarkastelulautakunta antaa kielteisen lausunnon. Komitea ehdottaa, että arviointeihin sovellettaisiin vaikutustenarviointimenettelyiden järjestelmää ja komission yksiköt velvoitettaisiin tarkistamaan kertomuksia, jos ensimmäinen lausunto on kielteinen, ja hankkimaan myönteisen lausunnon virallisesti lautakunnalta. |
| --- | --- |

3.8.5

3.9   Säännösten täytäntöönpano ja soveltaminen

| 3.9.1 | ETSK viittaa lausunnossaan esittämiinsä suosituksiin täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta (18). |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon ja niiden noudattamisen valvonnan parantamista koskevaan komission pitkän aikavälin toimintasuunnitelmaan (19) ja kannustaa tätä panemaan siinä ehdottamansa toimet täytäntöön nopeasti. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | ETSK toistaa, että suurin osa sääntelytaakasta kansalaisille ja yrityksille aiheutuu edelleen kansallisella tasolla ja johtuu menettelystä ja menetelmästä, joita kansalliset viranomaiset käyttävät saattaessaan unionin lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä, sekä siitä, että ne soveltavat unionin oikeutta puutteellisesti. Jos kansalliset lainsäätäjät päättävät harkintavaltaansa käyttäen lisätä vaatimuksia kansallisella tasolla, niiden olisi tehtävä tämä avoimesti, ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille kansallisille viranomaisille ja perusteltava päätöksensä paremmasta lainsäädännöstä tehtyyn toimielinten sopimukseen kuuluvien sitoumustensa mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi myös pidettävä mielessä tekemiensä lisäysten mahdolliset vaikutukset sisämarkkinoiden eheyteen ja moitteettomaan toimintaan ja vältettävä mahdollisuuksien mukaan toimenpiteitä, jotka voisivat aiheuttaa merkittäviä vääristymiä ja hajanaisuutta. |
| --- | --- |

3.9.3

| 3.9.4 | Lisäksi ETSK kehottaa aiempien lausuntojensa (20) tapaan suosimaan direktiivien sijasta asetuksia, jotta vältytään siltä, että sääntelypuitteet ovat epäjohdonmukaisia eri puolilla EU:ta, ja jotta tuetaan sisämarkkinoiden yhdentymistä. ETSK toteaa kuitenkin, että kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden ja ympäristön suojelun nykytasoa ei saa alentaa. |
| --- | --- |

3.9.4

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 13, 15.1.2016, s. 192, EUVL C 262, 25.7.2018, s. 22.

1

(2)  COM(2015) 215 final.

2

(3)  EUVL C 487, 28.12.2016, s. 51, ja EUVL C 262, 25.7.2018, s. 22.

3

(4)  C(2017) 7810.

4

(5)  EUVL C 383, 17.11.2015, s. 57.

5

(6)  REFIT Platform Opinion on submissions XXII.4.a by the DIHK and XXII.4.b by a citizen on Stakeholder consultation mechanisms, annettu 7.6.2017.

6

(7)  Paremman sääntelyn välineistö, Euroopan komissio (europa.eu).

7

(8)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 11.

8

(9)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

9

(10)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 72.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/rsb_report_2020_en_0.pdf

11

(12)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 72.

12

(13)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 22.

13

(14)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 67.

14

(15)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 11.

15

(16)  EUVL C 487, 28.12.2016, s. 51.

16

(17)  P(2019) 2.

17

(18)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 22.

18

(19)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0094&from=FI

19

(20)  EUVL C 18, 19.1.2011, s. 95.

20

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/51

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2013/34/EU, direktiivin 2004/109/EY, direktiivin 2006/43/EY ja asetuksen (EU) N:o 537/2014 muuttamisesta yritysten kestävyysraportoinnin osalta

(COM(2021) 189 final – 2021/104 (COD))

(2021/C 517/07)

| Esittelijä: | Marinel Dănuț MURESAN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Marinel Dănuț MURESAN

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 22.6.2021
  Euroopan parlamentti, 23.6.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 ja 114 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 226/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 22.6.2021

Euroopan parlamentti, 23.6.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 ja 114 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

2.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

226/0/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen yritysten kestävyysraportointia koskevaksi direktiiviksi ja katsoo, että korkealaatuinen kestävyysraportointi on keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoa, 55-valmiuspaketin kunnianhimoiset tavoitteet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Erityisesti todettakoon, että yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin laajentaminen kattamaan kaikki tietyt ehdot täyttävät suuret yritykset sekä listatut pk-yritykset tukee Euroopan talouden muuttamista Pariisin sopimuksen mukaisesti samaan tapaan kuin Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) toimeksianto kehittää johdonmukaisia, muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevia EU:n standardeja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio keskittyy kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti kannustamaan yrityksiä ja rahoituslaitoksia julkistamaan korkealaatuisia kestävyystietoja. Julkisen ja yksityisen sektorin on työskenneltävä yhdessä tämän tuloksen saavuttamiseksi, ja kestävää rahoitusta ja yritysten raportointia koskevalla lainsäädäntökehyksellä on tässä ratkaiseva merkitys. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannustaa lainsäätäjiä arvioimaan niitä toiminnallisia ja hallinnollisia kustannuksia, joita aiheutuu pk-yritysten asteittaisesta ja vapaaehtoisesta sisällyttämisestä direktiivin soveltamisalan piiriin ja harkitsemaan mahdollisia lisätukitoimenpiteitä, joilla autetaan kompensoimaan mahdollisia hallinnollisia ja toiminnallisia rasitteita tälle keskeiselle talouden segmentille. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että Euroopan komissio selventää ”kaksinkertaisen olennaisuuden” periaatetta ja noudattaa sitä, sekä sen kuvaukseen, joka on esitetty ehdotuksen luvussa 3. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavalle ryhmälle (EFRAG) annettua toimeksiantoa valmistella teknisiä neuvoja muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan eurooppalaisen standardin kehittämiseksi. Tähän standardin laatimisprosessiin on otettava mukaan kaikki sidosryhmät, joilla on kestävyysraportoinnin laatimiseen ja käyttämiseen liittyviä olennaisia intressejä: asianomaisille rahoitusalan yritysten ja muiden kuin rahoitusalan yritysten sidosryhmille, työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnalle on taattava selkeä rooli kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota, Euroopan valvontaviranomaisia ja lainsäätäjiä varmistamaan, että kestävyysraportointikehyksen eri osatekijät, myös rahoituslaitoksia koskevat osatekijät, sovitetaan huolellisesti yhteen sisällön ja järjestyksen osalta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK myös kannustaa Euroopan komissiota ja EFRAGia pohtimaan, miten kestävyysriskejä ja -vaikutuksia koskevat maakohtaiset raportointivaatimukset voivat edistää yksityiskohtaisempien ja oleellisempien tietojen julkistamista kaikkien soveltamisalaan kuuluvien yhteisöjen osalta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lisäksi ETSK kannustaa Euroopan komissiota harkitsemaan talous- ja kestävyyslukutaidon tukemista. Vaikka tarkasteltavana olevalla ehdotuksella varmistetaan, että yritykset ja rahoituslaitokset pystyvät toimittamaan täsmällisiä tietoja loppukäyttäjille, tuleville edunsaajille ja muille lopullisille sijoittajille, tarvitaan täydentäviä toimia, jotta nämä käyttäjät voivat kanavoida säästönsä kestäviin investointeihin riittävän luottavaisin mielin. ETSK suhtautuukin myönteisesti sitoumuksiin, jotka on tehty tältä osin kestävään talouteen siirtymisen rahoittamista koskevan strategian yhteydessä (1). |
| --- | --- |

1.9

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU (2). tilinpäätösdirektiivin muuttamisesta hyväksyttiin vuonna 2014. Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yritysten oli raportoitava direktiivin säännösten mukaisesti ensimmäistä kertaa vuonna 2018 (varainhoitovuodelta 2017). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio julkaisi muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin mukaisesti vuonna 2017 yrityksille tarkoitetut ei-sitovat raportointia koskevat suuntaviivat (3). Vuonna 2019 se julkaisi täydentävät suuntaviivat ilmastoon liittyvien tietojen raportoinnista (4). Nämä suuntaviivat eivät ole parantaneet riittävästi niiden tietojen laatua, joita yritykset ilmoittavat muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja vuoden 2020 työohjelmassaan Euroopan komissio sitoutui ehdottamaan muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin tarkistamista (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan komissio julkaisi maaliskuussa 2018 kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman (6), jossa toistetaan tarve yhdenmukaistaa edelleen yritysten toimittamia muita kuin taloudellisia tietoja, joita tarvitaan investointipäätösten ohjaamiseksi. Toimintasuunnitelman jälkeen Euroopan komissio julkaisi kolme lainsäädäntöehdotusta – luokitusjärjestelmäasetuksen (7), kestävään rahoitukseen liittyvien tietojen antamista koskevan asetuksen (8) ja vähähiilisyyden vertailuarvoja koskevan asetuksen (9) – joissa määritellään tarkemmin yrityksiltä tätä tarkoitusta varten vaadittavat tiedot. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan parlamentti kehotti toukokuussa 2018 antamassaan kestävää rahoitusta koskevassa valiokunta-aloitteisessa mietinnössä kehittämään raportointivaatimuksia edelleen muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin puitteissa (10). Joulukuussa 2020 antamassaan päätöslauselmassa yritysten kestävästä hallinnoinnista se ilmaisi tyytyväisyytensä komission sitoutumiseen muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin tarkistamiseen, kehotti laajentamaan muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin soveltamisalaa siten, että siihen sisällytetään uusia yritysluokkia, ja piti myönteisenä komission sitoutumista muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevien EU-standardien kehittämiseen (11). Euroopan parlamentti katsoi myös, että yritysten muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin mukaisesti julkaisemien muiden kuin taloudellisten tietojen tarkistamisen olisi oltava pakollista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskeva direktiivi sekä kestävään rahoitukseen liittyvien tietojen antamista koskeva asetus ja luokitusjärjestelmäasetus ovat EU:n kestävän rahoituksen strategian perustana olevien kestävyyttä koskevien raportointivaatimusten keskeiset osatekijät. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotuksen tavoitteena on näin ollen parantaa kestävyysraportointia, jotta voidaan hyödyntää paremmin Euroopan sisämarkkinoiden mahdollisuudet edistää siirtymistä kohti täysin kestävää ja osallistavaa talous- ja rahoitusjärjestelmää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, 55-valmiuspaketin ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | Eurooppa on parhaillaan palautumassa terveyskriisistä, joka on tuonut esiin tarpeen häiriönsietokykyiselle rahoitus- ja talousjärjestelmälle, joka auttaa suojautumaan odottamattomilta kriiseiltä tulevaisuudessa. Kuten Euroopan keskuspankki on todennut, pandemia on ollut karu muistutus siitä, että sen estäminen, että ilmastonmuutos aiheuttaisi pysyvää haittaa maailmantaloudelle, edellyttää talouden perusteellista rakennemuutosta, joka johtaa järjestelmällisiin muutoksiin energian tuottamisen ja kuluttamisen tavassa (12). Samalla EKP korostaa, että jos toimiin ei ryhdytä kiireellisesti, ihmiselämä itsessään on uhattuna. Tämä koskee erityisesti kaikkein köyhimpiä ja haavoittuvimmassa asemassa olevia. Yritysten muita kuin taloudellisia tietoja koskeva laadukas raportointi on ratkaisevan tärkeä osatekijä sen varmistamiseksi, että käsiteltävänä olevan asian molemmat ulottuvuudet otetaan asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Samanaikaisesti kohti pääomamarkkinaunionia edettäessä varmistetaan, että Euroopan teollisuus, jonka selkäranka koostuu pk-yrityksistä, joiden osuus Euroopan BKT:stä on yli puolet (13), jatkaa kukoistustaan, luo laadukkaita työpaikkoja ja johtaa Euroopan unionin pitkän aikavälin kilpailukykyyn. Tämä edistyminen edellyttää sitä, että kohdennetaan pääomaa yrityksille, jotka ovat tekemässä tarvittavia muutoksia Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja jotka tukevat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita, sekä sen varmistamista, että talousvalistuksesta ja kestävää kehitystä edistävästä koulutuksesta tulee olennainen osa EU:n sitoumuksia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Laadukas, vertailukelpoinen ja merkityksellinen yritysdata, jossa noudatetaan kaksinkertaisen olennaisuuden periaatetta, on keskeinen edellytys sen varmistamiseksi, että rahoitusala pystyy arvioimaan rahoitusalan ja muiden kuin rahoitusalan asiakkaiden ja vastapuolten kestävyysprofiilia, jotta se voi tukea asiakkaitaan Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa. ETSK kannustaa lainsäätäjiä varmistamaan, että käsiteltävänä oleva ehdotus täyttää tämän keskeisen tavoitteen, joka muodostaa perustan kestävällä pohjalla olevalle elpymiselle covid-19-pandemiasta ja varmistaa sisämarkkinoiden pitkän aikavälin kilpailukyvyn ja kasvun. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän tehtävänä on kehittää tekniset standardit (”standardit”), joilla lainsäädäntöteksti pannaan täytäntöön. ETSK kannustaa EU:n kestävän rahoituksen foorumia ja kestävän rahoituksen kansainvälistä foorumia kuulemaan tiiviisti EFRAGia sen asiaa koskevan loppuraportin (14) jälkeen arvioitaessa sitä, kuinka yksityiskohtaisia standardien tulisi olla, jotta varmistetaan, että raportoivat yhteisöt toimittavat olennaisia ja vertailukelpoisia tietoja. Koska kestävyysraportoinnin alalla on tapahtunut nopeaa kansainvälistä kehitystä, mukaan lukien GRI-, SASB- ja TCFD-kehysten laaja käyttö sekä yrityksissä että rahoituslaitoksissa, ETSK suosittelee, että standardeissa otetaan huomioon näiden kehysten keskeiset säännökset. EFRAG on myös todennut, että asiaa koskeva kansainvälinen yhteistyö ei kuitenkaan saisi haitata EU:n tavoitetta olla globaali johtaja kestävän kehityksen alalla EU:n sääntelykehyksen soveltamisalan ja kehittämisen nopeuden osalta. Huolehtimalla keskeisten sidosryhmien, myös työmarkkinaosapuolten, tasapainoisesta edustuksesta EFRAGin hallintorakenteessa varmistetaan, että tämä prosessi toteutetaan mahdollisimman päättäväisesti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Johdonmukaisuus kestävyysraportointikäytäntöjen käyttöönotossa kaikilla EU:n 27 jäsenvaltion lainkäyttöalueilla on ratkaisevan tärkeää vertailukelpoisten ja laadukkaiden tietojen toimittamisen kannalta. ETSK kannustaa lainsäätäjiä varmistamaan, että neuvottelut johtavat riittävän joustavaan tulokseen, jotta direktiivin säännöksiin ei tehdä merkittäviä muutoksia saatettaessa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöä, kun otetaan huomioon, ettei aiheesta annettu asetusta. Tämä seikka on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset raportointivaatimukset kaikissa EU:n 27 jäsenvaltiossa, estää markkinoiden pirstaloitumista ja edistää esteetöntä pääomavirtaa tasavertaisesti kaikilla lainkäyttöalueilla. Vaikka ETSK odottaakin, että tulevia standardeja sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa EU-27-maissa, on silti korostettava, kuinka tärkeää on varmistaa, että sekä yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä että standardien laatiminen johtavat laadukkaiden, vertailukelpoisten ja olennaisten kestävyyttä koskevien tietojen julkistamiseen kaikissa EU-27-maissa. Kansalaisyhteiskunnan aiemmin toteuttama empiirinen työ on tuonut esiin merkittäviä alueellisia eroja, jotka voivat vaarantaa tämän tavoitteen (15). |
| --- | --- |

3.5

4.   Erityistä

4.1   Soveltamisala

| 4.1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti direktiivin laajennettuun soveltamisalaan, joka kattaa listatut pk-yritykset – lukuun ottamatta monenkeskisiin kaupankäyntijärjestelmiin tai pk-yritysten kasvumarkkinalle listattuja pk-yrityksiä – sekä säännöksiin, jotka koskevat listaamattomien pk-yritysten vapaaehtoista raportointia, sekä kolmen vuoden siirtymäkauteen ja listattujen pk-yritysten yksinkertaistettuun standardiin. Koska asianmukaisten tietojen hankkimisesta ja raporttien laatimisesta aiheutuu pk-yrityksille huomattavia hallinnollisia ja toiminnallisia rasitteita, joita covid-19-pandemian vaikutukset pahentavat, ETSK kannattaa ehdotuksen nykyistä soveltamisalaa tältä osin. Tämä tasapainoinen lähestymistapa mahdollistaa sen, että pk-yritykset pystyvät täyttämään sijoittajiensa ja laajempien sidosryhmien kasvavat kestävyystietoja koskevat odotukset ennakoitavissa olevalla tavalla. Samalla tämä lähestymistapa tarjoaa pk-yrityksille joustavuutta ja aikaa täyttää vaatimukset vaiheittain ja vapaaehtoisesti. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK suosittelee, että Euroopan komissio jouduttaa erityistä vaikutustenarviointia ja kustannus-hyötyanalyysiä käyttöönottovaiheen ja yksinkertaistetun raportointistandardin vaikutuksista listattuihin ja listaamattomiin pk-yrityksiin. Tämän analyysin merkittävänä osana olisi oltava konkreettinen empiirinen näyttö ja suosituksia, jotka koskevat suuririskisillä aloilla toimivien listattujen ja listaamattomien pk-yritysten sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan kohtuullisen aikajakson kuluessa. Euroopan komission olisi tarvittaessa harkittava myös lisätukitoimenpiteitä, joilla autetaan pk-yrityksiä selviämään niiden tulevista raportointivaatimuksista. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Arvoketjujen riskien ja vaikutusten julkistaminen

| 4.2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotetun direktiivin lähestymistapaan, jossa direktiiviin on sisällytetty myös soveltamisalan piiriin kuuluvien yhteisöjen arvoketjua koskevia raportointivaatimuksia. Kun otetaan huomioon nykyaikaisten arvoketjujen monimutkaisuus, ETSK suosittelee selkeämpiä ja yksityiskohtaisempia kriteereitä siitä, milloin koko arvoketjun kattavaa raportointia koskevaa lähestymistapaa olisi sovellettava; ehdotetun direktiivin säännöksen (johdanto-osan 29 kappale) mukaan raportointia suoritettaisiin ”soveltuvin osin”. Koska arvoketjujen toiminnoista aiheutuu merkittäviä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyviä riskejä ja vaikutuksia, ETSK korostaa, että näiden lisätäsmennysten ei tulisi heikentää vaatimusta raportoida tavalla, joka edistää arvoketjuissa toteutettujen toimien vaikutusten täysimääräistä läpinäkyvyyttä. |
| --- | --- |

4.2.1

4.3   Raportointivaatimusten yhdenmukaistaminen ajoituksen ja sisällön osalta

| 4.3.1 | ETSK korostaa, että ehdotuksen onnistuminen riippuu raportointivaatimusten huolellisesta jaksottamisesta ja yhdenmukaistamisesta yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin ja muiden lainsäädäntökehysten välillä. Erityisesti koska kyse on niiden soveltamisalaan kuuluvien yhteisöjen tarpeista, jotka sekä käyttävät että laativat muita kuin taloudellisia tietoja, on tärkeää varmistaa, että asiaankuuluvien tietojen keräämiseen, arviointiin ja julkaisemiseen annetaan riittävästi aikaa. Tällaisella koordinoinnilla olisi varmistettava, että direktiivin soveltamisalaan kuuluvien rahoitusalan yhteisöjen muita kuin rahoitusalan asiakkaita vaaditaan julkaisemaan ensimmäisessä vaiheessa tarvittavat tiedot, minkä jälkeen rahoitusalan yhteisöillä on mahdollisuus arvioida niitä ja laatia omat julkistettavat tietonsa. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Euroopan komission ja lainsäätäjien olisi arvioitava näitä järjestysvaatimuksia erityisesti siksi, että ne vaikuttavat niihin soveltamisalaan kuuluviin yhteisöihin, joihin sovelletaan vakavaraisuusasetuksen (16), luokitusjärjestelmäasetuksen 8 artiklan, kestävään rahoitukseen liittyvien tietojen antamista koskevan asetuksen delegoitujen säädösten (17) ja sosiaalisen luokitusjärjestelmän kehittämiseen liittyvien mahdollisten tulevien standardien sekä muiden luokitusjärjestelmien mukaisia kestävyysraportointivaatimuksia. Näiden vaatimusten noudattaminen riippuu käsiteltävänä olevan ehdotuksen perusteella toimitettavien laadukkaiden tietojen saatavuudesta. Yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin mukaisesti vaadittujen julkistettavien tietojen olisi oltava kattavuudeltaan samanlaisia kuin näiden muiden asiaan liittyvien vaatimusten, muun muassa luokitusjärjestelmäasetuksen delegoitujen säädösten vaatimusten, mukaisesti julkistettavat tiedot, joita voidaan tarvittaessa edelleen selkiyttää ehdotetussa direktiivissä ja EFRAGin standardinlaatimistyössä. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Varmentaminen

| 4.4.1 | ETSK tunnustaa, että on tärkeää varmistaa ehdotetun direktiivin mukaisesti julkistettujen muiden kuin taloudellisten tietojen korkea laatu ja todennettavuus. Varmentamisen rooli on tältä osin ratkaiseva, ja ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotuksessa esitettyyn suositukseen rajoitetun varmuuden käyttämisestä soveltamisalaan kuuluvien yhteisöjen muiden kuin taloudellisten tietojen todentamisessa. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Kestävyystietojen kohtuullista varmuutta koskevan yhteisesti sovitun kehyksen puuttumisen ja tiettyjen muiden kuin taloudellisten tietojen vielä epävarman laadun johdosta on suositeltavaa, että varmennusvaatimukset pysyvät rajoitettua varmuutta varten vaaditulla arvioinnin tasolla. |
| --- | --- |

4.4.2

4.5   Ihmisoikeudet

| 4.5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti sellaisten kestävään kehitykseen liittyvien aiheiden yksityiskohtaisempaan yksilöimiseen, joista tietoja on julkistettava, mukaan lukien haavoittuvassa asemassa oleviin yhteisöihin ja työntekijöihin kohdistuviin vaikutuksiin liittyvät aiheet. ETSK katsoo, että käsiteltävänä oleva ehdotus tarjoaa yhdessä yritysten kestävää hallinnointia koskevan ehdotuksen julkaisemisen suunnitellun edistämisen kanssa merkittävän tilaisuuden kehittää käytännön puitteet yhteisöihin vaikuttavasta liiketoiminnasta aiheutuvien taloudellisten riskien arvioimiseksi ja edistää samalla vankkaa ymmärrystä liiketoiminnan vaikutuksista samoihin yhteisöihin. Sekä raportointivaatimuksiin että asianmukaista huolellisuutta koskeviin vaatimuksiin tehtävillä lisätarkennuksilla olisi sovitettava huolellisesti yhteen työmarkkinaosapuolten tarpeet muodollisen kuulemisoikeuden kautta. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | ETSK kannustaa lainsäätäjiä harkitsemaan selkeämpää määritelmää sidosryhmille, jotka on otettava huomioon ja joita on kuultava tässä prosessissa, ja varmistamaan, että nämä vaatimukset ovat täysin sopusoinnussa yritysten kestävää hallinnointia koskevan tulevan ehdotuksen säännösten kanssa. Prosessia, johon yritysten olisi ryhdyttävä noudattaakseen sidosryhmien kuulemista koskevia vaatimuksia, olisi yhtäältä korostettava määrittämällä vain kaikkein merkityksellisimmät sidosryhmät ja toisaalta varmistamalla, että nämä prosessit ovat asianmukaisesti suunniteltuja ja yksinkertaisia ja että ne eivät lisää tarpeetonta monimutkaisuutta ehdotetun direktiivin laajennetun soveltamisalan piiriin kuuluvien yritysten kannalta. |
| --- | --- |

4.5.2

4.6   Siirtymäsuunnitelmat

| 4.6.1 | ETSK tunnustaa siirtymävaiheessa olevien yritysten tarpeen houkutella rahoitusta. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että ehdotuksessa painotetaan tarvetta raportoida siitä, ovatko liiketoimintamallit ja strategiat yhteensopivia kestävään talouteen siirtymisen ja ilmaston lämpenemisen 1,5 celsiusasteeseen rajoittamisen kanssa. Kun otetaan huomioon Kansainvälisen energiajärjestön raportti hiilineutraaliuden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä (18), luotettavien ja laadukkaiden tietojen varmistaminen tämän direktiiviehdotuksen vaatimuksen täyttämiseksi on keskeinen mahdollistava tekijä varmistettaessa, että yrityksillä on uskottavat siirtymäsuunnitelmat ja että pankit ja pääomamarkkinat voivat auttaa niitä saavuttamaan tavoitteensa. ETSK kannattaa sitä, että tämän yhdenmukaisuuden osoittamista koskevien vaatimusten olisi oltava yksityiskohtaisempia oikeasuhteisella tavalla. Tällaisten vaatimusten olisi sisällettävä lisätietoja yritysten hyväksymistä siirtymäskenaarioista sekä osatekijöitä, joilla määritetään niiden yhteensopivuus oikeudenmukaisen siirtymän tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

4.6.1

4.7   Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevien EU-standardien kehittäminen

| 4.7.1 | ETSK toistaa tukevansa Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavalle ryhmälle annettua valtuutusta antaa teknistä neuvontaa muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevien EU-standardien kehittämisessä. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän toimeksianto edellyttää asianmukaista prosessia, julkista valvontaa ja avoimuutta, mukaan lukien useiden sidosryhmien kuulemista standardien kehittämisessä, ja korostaa, että on tärkeää varmistaa, että ammattiliitot, työmarkkinaosapuolet laajemmassa mielessä, pk-yritykset ja muut sidosryhmät, joilla on olennaisia intressejä standardien kehittämisen suhteen, mukaan lukien rahoitusalan yritykset ja muut kuin rahoitusalan yritykset sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, otetaan mukaan ja että niitä kuullaan teknisen neuvonnan kehittämisen joka vaiheessa. ETSK kannattaa tältä osin EFRAGin pyrkimyksiä etsiä sidosryhmien näkemyksiä asianmukaisen prosessin kehittämisestä (19) ja odottaa tulosta, jolla varmistetaan kaikkien edellä mainittujen sidosryhmien osallistuminen. |
| --- | --- |

4.7.1

Bryssel, 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 390 final

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (EUVL L 330, 15.11.2014, s.1).

2

(3)  Komission tiedonanto C(2017) 4234 final (EUVL C 215, 5.7.2017, s. 1).

3

(4)  Komission tiedonanto C(2019) 4490 final (EUVL C 209, 20.6.2019, s. 1).

4

(5)  Komission tiedonanto Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019) 640 final), Mukautettu komission työohjelma 2020 (COM(2020) 440 final).

5

(6)  COM(2018) 97 final

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2088, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2089, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta EU:n ilmastosiirtymää koskevien vertailuarvojen, EU:n Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ja vertailuarvojen kestävyyteen liittyvien tietojen antamisen osalta (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 17).

9

(10)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. toukokuuta 2018 kestävästä rahoituksesta (2018/2007(INI)) (EUVL C 76, 9.3.2020, s. 23).

10

(11)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 yritysten kestävästä hallinnoinnista (2020/2137(INI) (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 94).

11

(12)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2020/html/ecb.sp200717~1556b0f988.fi.html

12

(13)  https://ec.europa.eu/growth/smes_fi

13

(14)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/210308-report-efrag-sustainability-reporting-standard-setting_en.pdf

14

(15)  https://www.allianceforcorporatetransparency.org/assets/Research_Report_EUKI_2020.pdf, p. 51

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013 , luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

16

(17)  C(2021) 2800 final

17

(18)  https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050

18

(19)  https://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2fsites%2fwebpublishing%2fSiteAssets%2fEFRAG%2520Due%2520Process%2520Procedures_V04.pdf

19

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/56

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tekoälyä koskevan eurooppalaisen lähestymistavan edistäminen”

(COM(2021) 205 final)

(2021/C 517/08)

| Esittelijä: | Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 235/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 1.7.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Hyväksyminen jaostossa

2.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

235/0/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen koordinoidun tekoälysuunnitelman tarkistukseen, joka on Euroopan komission ja jäsenvaltioiden yhteistyön tulos. Komitea kehottaa panemaan suunnitelman nopeasti täytäntöön kaikkien asianomaisten osapuolten yhteisvoimin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa komission valitsemaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa strategialle, jolla pyritään varmistamaan tekoälyn osallistavuus ja kestävyys luomalla huippuosaamisen ekosysteemi ja luottamuksen ekosysteemi. Suunnitelmaa ja sääntelyä koskevat ehdotukset, joista laaditaan erilliset lausunnot, ovat strategian peruspilarit, joilla pohjustetaan pyrkimyksiä tehdä Euroopasta maailmanlaajuinen toimija tekoälyn alalla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jotta kaikki eurooppalaiset ketään syrjimättä saisivat nauttia odotetuista taloudellisista, sosiaalisista, ympäristöön ja kansanterveyteen kohdistuvista hyödyistä, suunnitelmalla on annettava uutta pontta koulutukselle käsittelemällä eettisiä ja ympäristöä koskevia näkökohtia, elinikäistä oppimista ja osaamisen kehittämistä sekä haasteita, jotka liittyvät innovointiin ja työntekijöiden ja yritysten, myös kaikkien pienimpien, tukemiseen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Työelämässä luottamus on menestyksen avain. Tekoäly ei ole poikkeus tästä säännöstä. ETSK pitää perusteltuna, että uudessa suunnitelmassa varataan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle ja työmarkkinaosapuolille keskeinen asema prosessin kaikissa vaiheissa. Kysymys osaamisesta on keskeisen tärkeä, ja tämän pohdinnan on katettava kaikki työelämän automatisaatioon liittyvät kysymykset. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että komission olisi kaavailemassaan poliittisessa kehyksessä kannustettava voimakkaasti jäsenvaltioita lisäämään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kansalaisvuoropuhelua tekoälyyn liittyvistä kysymyksistä ja välineistä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK muistuttaa, että luottamuksen voittamiseksi jokaisella työntekijällä, kuluttajalla ja kansalaisella on oltava oikeus saada ymmärrettävä selitys algoritmiprosesseista siltä osin kuin ne vaikuttavat heidän elämäänsä ja ympäristöönsä. Tämä avoimuuden ja selitettävyyden vaatimus, johon liittyy erottamattomasti jokaisen kansalaisen oikeus kyseenalaistaa algoritmin yksin tekemät päätökset, on sisällytettävä uuteen koordinoituun suunnitelmaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että EU:sta voi tulla uskottava globaali johtaja tekoälyn alalla, jos unionin toimielinten, jäsenvaltioiden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan – työmarkkinaosapuolten, kuluttajien ja kansalaisten – välinen koordinointi toimii saumattomasti ja kaikkien vastuualueet on määritelty selkeästi. Koordinointi EU:n toimielinten välillä, EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä ja jäsenvaltioiden kesken mahdollistaa kokonaisvaikutuksen maksimoinnin sekä toimintapolitiikkojen ja investointiohjelmien nopean ja johdonmukaisen toteuttamisen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Tekoäly on luonteeltaan maailmanlaajuista, mutta tekoälyn hyödyntämisen mittakaavalla on merkitystä: mittakaava on yksi siihen suoraan vaikuttavista tekijöistä. Koordinoitu suunnitelma, jolla jäsenvaltiot nostetaan tekoälyä koskevan maailmanlaajuisen kehyksen keskeisiksi toimijoiksi, on eurooppalaisen tekoälystrategian kulmakivi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tarkistetussa koordinoidussa suunnitelmassa ehdotetaan konkreettisia toimenpiteitä kansallisten strategioiden täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ja synergiavaikutusten moninkertaistamiseksi. Suunnitelman koko potentiaali voi kuitenkin toteutua vain, jos se on tiiviisti kytköksissä Euroopan datastrategiaan, joka kattaa eurooppalaisen data-avaruuden ja tietosuoja-alueen luomisen, sekä kyberturvallisuusstrategiaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Koska koordinointi ei ole sitovaa, ETSK ehdottaa, että saavutetun edistyksen seuraamiseksi otetaan käyttöön pysyvä järjestely, joka perustuu kaikkien sidosryhmien yhdessä laatimiin tulosindikaattoreihin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään elpymis- ja palautumistukivälinettä – sekä muita rahoitusvälineitä, joihin kuuluvat ”Horisontti Eurooppa”, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma ja InvestEU – tekoälyn kehittämisen ja käyttöönoton tukemiseen erityisesti pienissä yrityksissä. EIP:n tuoreessa selvityksessä valotetaan, miten tässä asiassa olisi edettävä (1). |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | Komissio aikoo tehdä EU:sta maailmanlaajuisen veturin ihmiskeskeiselle, osallistavalle, turvalliselle, kestävälle ja luotettavalle tekoälylle. Terveyskriisistä saatujen opetusten mukaisesti tavoitteena on vauhdittaa investointeja, tehostaa nykyisiä toimenpiteitä ja huolehtia niiden johdonmukaisuudesta synergian ja mukautuvuuden varmistamiseksi (2). ETSK kannattaa tämän lähestymistavan määrätietoista soveltamista viipymättä, jotta voidaan vahvistaa EU:n sisäistä ja kansainvälistä huippuosaamista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK panee merkille edistyksen, joka on saavutettu vuonna 2018 annetun ensimmäisen koordinoidun suunnitelman jälkeen. Ajantasaistetussa suunnitelmassa määritetään painopisteet selkeästi: investoiminen infrastruktuuriin ja datan jakamiseen, huippuosaamisen tukeminen innovoinnin ja taitojen kehittämisen kautta sekä luotettavuuden ja läpinäkyvyyden takaaminen arvoketjun kaikissa vaiheissa. Yhteensä 7 miljardin euron investointeja vuonna 2019 (+ 30 %) voidaan pitää rohkaisevana merkkinä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Koordinoidussa suunnitelmassa sitoudutaan perusoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien kunnioittamiseen ja algoritmien syrjimättömyyteen. Tämä lausunto liittyy erottamattomasti lausuntoon yhteisestä asetusehdotuksesta, jossa käsitellään eettisiä näkökohtia ja vahvistetaan tekoälyä koskevat yhdenmukaistetut säännöt (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK katsoo, että eettiset säännöt, tunnustettu yhteinen säädös ja koordinoitu suunnitelma ovat ratkaisevan tärkeitä rakenteellisia kehityksen vauhdittajia, jotka parantavat eurooppalaisten luottamusta tekoälyyn ja turvaavat kilpailuedun ja maailmanlaajuisen etulyöntiaseman. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kansalaisten luottamus on tiukasti sidoksissa algoritmien selitettävyyttä koskevaan oikeuteen ja mahdollisuuteen kyseenalaistaa kansalaisten elämään vaikuttavia päätöksiä. Tekoälyn ja tekoälysovellusten kehittäjien sekä käyttäjien täytyy olla valppaana, ja on tehtävä säännöllisiä tarkastuksia ja testejä. Päätösvallan on säilyttävä ihmisillä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on huolissaan erilaisten kansallisten strategioiden aiheuttamasta hajaantumisen riskistä. Komitea kehottaa valtioita tiivistämään yhteistyötään erityisesti kyberturvallisuudessa, joka kuuluu valtioiden vastuulle ja joka kuitenkin muodostaa suunnitelman selkärangan, ja pitämään mielessä EU:n edut. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK peräänkuuluttaa tekoälyä, joka on kestävää sekä taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden kannalta että taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän vastuun kantamisen näkökulmasta. |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityistä

| 3.1 | Komission tavoitteet, jotka ovat täysin perusteltuja, edellyttävät yhteistyötä jäsenvaltioiden, yksityisen sektorin ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan






  — | vauhdittaa investointeja tekoälyyn ja näin edistää nopeaa ja kestävää taloudellista ja sosiaalista elpymistä edistyksellisten digitaalisten ratkaisujen pohjalta |
| --- | --- | --- |

3.1

—

vauhdittaa investointeja tekoälyyn ja näin edistää nopeaa ja kestävää taloudellista ja sosiaalista elpymistä edistyksellisten digitaalisten ratkaisujen pohjalta

| — | ottaa suunnitellut rakenteet ja ohjelmat käyttöön ajoissa, jotta teknologian valmistuksen ja käyttöönoton edelläkävijät saavat niille perustellusti kuuluvan hyödyn |
| --- | --- |

—

ottaa suunnitellut rakenteet ja ohjelmat käyttöön ajoissa, jotta teknologian valmistuksen ja käyttöönoton edelläkävijät saavat niille perustellusti kuuluvan hyödyn

| — | varmistaa toimintapolitiikkojen yhdenmukaisuus parhaalla mahdollisella tavalla hajanaisuuden välttämiseksi ja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi yhdessä. |
| --- | --- |

—

varmistaa toimintapolitiikkojen yhdenmukaisuus parhaalla mahdollisella tavalla hajanaisuuden välttämiseksi ja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi yhdessä.

| 3.2 | ETSK kannattaa komission aikomusta käyttää tähän Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta vähintään miljardi euroa vuosittain vuosina 2021–2027. Tämän odotetaan tuottavan vipuvaikutuksen, jonka ansiosta julkiset ja yksityiset investoinnit tekoälyyn ovat samana aikana vuosittain 20 miljardia euroa. Elpymis- ja palautumistukiväline vahvistaa osaltaan tätä vipuvaikutusta. |
| --- | --- |

3.2

3.3   Suotuisien edellytysten luominen – data ja infrastruktuuri

| 3.3.1 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tiivistämään yhteistyötä ja koordinointia tekoälyn hallinnoinnin alalla. Tämä koskee kansallisten strategioiden soveltamista sekä osaamisen, asiantuntemuksen ja hyvien käytänteiden jakamista tekoälyn kehityksen ja käyttöönoton vauhdittamiseksi sekä maailmanlaajuisiin tekoälyhaasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Tekoälyn kehittämisen ennakkoedellytyksiä ovat datan saatavuus, saavutettavuus ja vapaa liikkuminen. Lisäksi tarvitaan strategia, joka koskee dataa, tietosuojaa ja kyberturvallisuutta. ETSK muistuttaa, että henkilötietojen vaihdon sujuvuus edellyttää tiivistä koordinointia ja yleisen tietosuoja-asetuksen tinkimätöntä noudattamista. Turvallisuuden ja datan läpinäkyvyyden tavoin myös säännöt voivat olla kilpailuetu maailmanlaajuisessa kilpailussa (4). ETSK kannattaa eurooppalaisen data-avaruuden ja erillisten alakohtaisten data-avaruuksien kehittämistä. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Muutamia datasta riippumattomia tekoälyjärjestelmiä lukuun ottamatta tekoälyn suorituskyky riippuu suoraan saatavilla olevan datan määrästä, tarkoituksenmukaisuudesta ja laadusta. ETSK:n mielestä onkin keskeisen tärkeää turvata optimaaliset valmiudet, joiden ansiosta tietoa voidaan vaihtaa joustavasti, yhteentoimivasti ja turvallisesti. ETSK kannattaa tiettyjen keskeisten alojen eli esimerkiksi valmistusteollisuuden, vihreän kehityksen ohjelman, liikkuvuuden, terveydenhuollon, rahoituksen ja energian valitsemista kohdealoiksi, joilla seurataan kehitystä tarkasti ja arvioidaan saavutettua edistystä. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK kannattaa






  — | tavoitetta lisätä huomattavasti Euroopassa saatavilla olevaa laskentatehoa, jotta dataa kyetään käyttämään ja hyödyntämään reaaliaikaisesti, ja tavoitetta suunnitella ja valmistaa tarvittavat prosessorit EU:ssa kestävän kehityksen ohjelman puitteissa. |
| --- | --- | --- |

3.3.4

—

tavoitetta lisätä huomattavasti Euroopassa saatavilla olevaa laskentatehoa, jotta dataa kyetään käyttämään ja hyödyntämään reaaliaikaisesti, ja tavoitetta suunnitella ja valmistaa tarvittavat prosessorit EU:ssa kestävän kehityksen ohjelman puitteissa.

| — | yleisen edun mukaisen datan käsitettä, jolla tarkoitetaan viranomaisten hallussa olevien tietojen avaamista viranomaisten auttamistarkoituksessa tai olennaisen tärkeiksi katsottujen tietojen jakamisen edistämiseksi (5). Tämän olisi katettava myös tiedot, jotka saadaan Euroopan alueella toimivilta tahoilta, jotka eivät kuitenkaan ole osallisina EU:n teollisuuspolitiikassa. |
| --- | --- |

—

yleisen edun mukaisen datan käsitettä, jolla tarkoitetaan viranomaisten hallussa olevien tietojen avaamista viranomaisten auttamistarkoituksessa tai olennaisen tärkeiksi katsottujen tietojen jakamisen edistämiseksi (5). Tämän olisi katettava myös tiedot, jotka saadaan Euroopan alueella toimivilta tahoilta, jotka eivät kuitenkaan ole osallisina EU:n teollisuuspolitiikassa.

| 3.3.5 | ETSK odottaa jäsenvaltioilta tiiviimpää sitoutumista tutkimukseen ja innovointiin yhteisen edun edellyttämien rakenteiden, infrastruktuurin ja välineiden kehittämiseksi ja EU:n riippumattomuuden parantamiseksi tekoälyn alalla. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Huippuosaamisen edistäminen laboratoriosta markkinoille – innovointi ja kumppanuudet

| 3.4.1 | ETSK kannattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jonka tarkoituksena on tehdä EU:sta huippuosaamisalue perustutkimuksesta ja innovoinnista aina markkinoille saattamiseen asti. ETSK pitää välttämättömänä, että EU ja jäsenvaltiot tehostavat yhteistyötään, jotta voidaan luoda suotuisat edellytykset innovoinnille, tekoälyn kaupalliselle hyödyntämiselle ja kykyjen ja osaamisen kehittämiselle ihmiskeskeisyyteen ja luottamukseen perustuvan eurooppalaisen ajattelutavan mukaisesti. ETSK on tyytyväinen siihen, että näitä tavoitteita tuetaan horisontaalisilla yhteistyörakenteilla. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin edistää kokeiluja, panostaa alueellisiin digitaali-innovaatiokeskittymiin yhteistyössä kansallisten ja alueellisten aloitteiden kanssa ja jakaa kokemuksia. Innovaatiokeskittymät ja tilauspohjaiset alustat helpottavat tekoälyn omaksumista erittäin pienissä yrityksissä ja pk-yrityksissä ja täydentävät näin kohdennettua rahoitustukea. ETSK pitää tärkeänä, että startup- ja scaleup-yrityksiä sekä perinteisiä pk-yrityksiä tuetaan tekoälyn kehittämisessä. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK korostaa kuitenkin, että huippuosaamiskeskittymiin panostava politiikka ei saa johtaa ”tavanomaisten” tutkimuslaboratorioiden normaalin pitkäkestoisen rahoituksen heikentämiseen läpimurtoteknologian viivästymisen pelossa. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | ETSK toivoo, että organisaatioille ja mikro- ja pk-yrityksille suunnattuja sopeutusohjelmia tuetaan kehittämällä kohdennettuja tukiverkostoja. Olisi suotavaa, että aloitteita, joilla autetaan mikro- ja pk-yrityksiä hyödyntämään tekoälyä (testaus- ja kokeilulaitokset, digitaali-innovaatiokeskittymät ja tilauspohjainen tekoälyalusta) vahvistetaan ja arvioidaan sen perusteella, millaisia käytännön vaikutuksia ne ovat saaneet aikaan mikro- ja pk-yrityksissä, jotta niitä voidaan parantaa. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | ETSK:n tilaamassa tuoreessa tutkimuksessa osoitetaan, että toiminnan laajentaminen (scaling up) on väistämätön vaihe, olipa kyse tarvittavan osaamisen, algoritmien käyttämän datapohjan tai välttämättömän rahoituksen saamisesta tai toiminnan kohdentamisesta riittävän laajoille markkinoille, jotta kallis infrastruktuuri maksaa itsensä nopeasti takaisin. Poliittisten päättäjien on siksi asetettava etusijalle mikro- ja pk-yritykset ja ehdotettava niille soveltuvia toimintalinjauksia. Kun otetaan huomioon pandemian aiheuttamat taloudelliset vahingot, nyt on syytä erittäin kiireellisesti tukea startup- ja scaleup-yrityksiä sekä perinteisiä pk-yrityksiä tekoälyn kehittämisessä. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | ETSK kannattaa testiympäristöjen kehittämistä uusien ideoiden kokeilemiseksi lähes todellisissa olosuhteissa ja mukautuvuuden edistämiseksi. ETSK kehottaa jakamaan tuloksia enemmän ja tunnustamaan ne vastavuoroisesti yli rajojen. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | Huippututkimus edellyttää laboratorioiden henkilöstön taitoja ja osaamista mutta myös käyttäjien luottamusta tekoälyyn. Tästä syystä ETSK toivoo, että korkea-asteen koulutusohjelmista valmistuisi maailmanluokan osaajia, jotka taitavat sekä innovoinnin että kaupallisen kehittämisen, ja pyytää EU:ta turvaamaan sellaiset olosuhteet, että osaajat haluavat jäädä EU:hun ja saapua tänne ulkomailta. ETSK katsoo, että olisi luotava maailmanlaajuinen vakaa ja luottamukseen perustuva liiketoimintaympäristö, jossa yritykset ja työntekijät voivat paremmin hyödyntää tekoälyä tutkimuksessa ja innovoinnissa. |
| --- | --- |

3.4.7

| 3.4.8 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioita on tuettava tekoälyratkaisujen käyttöönotossa, ja niiden on voitava saada tekoälyyn tarkoitettua rahoitusta ja resursseja. Tämä koskee erityisesti sosiaalipalveluja, joiden yhteydessä on kunnioitettava kaikilta osin oikeutta yksityisyyteen ja noudatettava tinkimättä tietojen – myös biometristen tietojen – käsittely- ja tallentamissääntöjä. |
| --- | --- |

3.4.8

3.5   Tekoäly kansalaisten hyväksi – osaaminen ja luottamus

| 3.5.1 | ETSK kannattaa komission strategiaa, joka perustuu huippuosaamisen ja luottamuksen ekosysteemien luomiseen. Tämä lähestymistapa esitettiin vuonna 2019 annetussa valkoisessa kirjassa (6). Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ovat avaintekijöitä huippuosaamisen edistämisessä ja tekoälyyn kohdistuvan luottamuksen lisäämisessä. On koulutusjärjestelmien vastuulla täyttää monenlaiset tarpeet perustaidoista ja yleisestä ymmärryksestä aina erikoisalan osaamisen ja korkean tason asiantuntemuksen hankkimiseen (7). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on hyväksynyt uuden digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman vuosiksi 2020–2027. Se auttaa antamaan paremman käsityksen tekoälyn luonteesta ja toiminnasta alakoulusta yliopistoon sekä oppimaan uusia taitoja. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | ETSK toivoo, että jäsenvaltiot kehittävät tekoälyaiheisen koulutustarjonnan, jossa otetaan huomioon myös aiheeseen liittyvät eettiset ja ympäristöä koskevat näkökohdat, ja kannustaa vaihtamaan hyviä käytäntöjä, jotta voidaan edistää monimuotoisuutta koulutukseen pääsyssä sekä tekoälyn kehittämisessä ja käytössä. Tekoälyn kehittäminen ja käyttäminen kaikkien hyväksi edellyttää monialaista lähestymistapaa ja yhteyskanavia. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolilla on keskeisen tärkeä asema osaamissuuntauksien ja työelämän muutosten ennakoinnissa. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on olennaisen tärkeää niiden työntekijöiden tukemiseksi, joiden tehtäviin automatisointi vaikuttaa. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | ETSK korostaa hallitusten, oppilaitosten, työmarkkinaosapuolten ja asianomaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välisen yhteistyön tärkeyttä suunniteltaessa ja sovellettaessa uusia koulutusohjelmia ja jatkokoulutusta, jotka on suunnattu ensisijaisesti työttömille. Tarvitaan mikroyrityksille ja pk-yrityksille soveltuvaa koulutusta, niin yrittäjille kuin työntekijöillekin. |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | ETSK pitää valitettavana, ettei suunnitelmassa tartuta tilaisuuteen pohtia yhdessä työelämää ja sen tulevaisuutta automatisaation edetessä. Jotta työntekijät luottaisivat tekoälysovelluksiin, on tiivistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. Se on ehdottoman tärkeää otettaessa käyttöön työntekijöihin vaikuttavia tekoälyjärjestelmiä esimerkiksi hallinnon tai henkilöstöresurssien aloilla. Työpaikkojen mahdollinen häviäminen, epätasa-arvon lisääntyminen ja tuotantoalojen uudelleenjärjestäytyminen ovat haasteita, joihin on vastattava koordinoimalla toimintaa saumattomasti jäsenvaltioiden välillä tiiviissä yhteistyössä yritysten, alueiden, työmarkkinaosapuolten ja välittäjinä toimivien elinten kanssa, jotta voidaan






  — | kehittää tulevaisuuteen suuntautuvia, pysyviä ja virallisia valmiuksia automatisaation alalla |
| --- | --- | --- |

3.5.6

—

kehittää tulevaisuuteen suuntautuvia, pysyviä ja virallisia valmiuksia automatisaation alalla

| — | kehittää innovatiivisia ja ennakoivia järjestelmiä eri ammateissa ja osaamisaloilla tapahtuvien muutosten hallinnoimiseksi |
| --- | --- |

—

kehittää innovatiivisia ja ennakoivia järjestelmiä eri ammateissa ja osaamisaloilla tapahtuvien muutosten hallinnoimiseksi

| — | pohtia täydentävyyttä ei ainoastaan ”tekoälyn kehittämiseksi” eri ammateissa vaan myös kulttuurissa ja käytänteissä tapahtuvien muutosten havaitsemiseksi ja ”toimivan täydentävyyden” vaatimusten asettamiseksi, jotta edistetään yksilöllistä voimaantumista. |
| --- | --- |

—

pohtia täydentävyyttä ei ainoastaan ”tekoälyn kehittämiseksi” eri ammateissa vaan myös kulttuurissa ja käytänteissä tapahtuvien muutosten havaitsemiseksi ja ”toimivan täydentävyyden” vaatimusten asettamiseksi, jotta edistetään yksilöllistä voimaantumista.

| 3.5.7 | Luottamus on digiyhteiskunnan kulmakivi, joten ETSK kannattaa erityisen paljon komission lähestymistapaa kaikilla aloilla, jotka ovat oleellisia yleisen edun ja erityisesti kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden ja yritysten – myös yhteisötalouden yritysten – etujen turvaamiseksi, jotta voidaan lisätä yleistä luottamusta tekoälyyn. Tämä kattaa perusoikeuksien suojan, kyberturvallisuuden, tietosuojan, teollis- ja tekijänoikeudet ja resurssien kestävän ja tehokkaan käytön, unohtamatta innovointiin liittyviä sääntelykysymyksiä. On tärkeää, että kartoitetaan tarkasti tekoälyn väärinkäytön mahdolliset vaarat ja ehdotetaan asianmukaisia korjaavia toimia. ETSK kannattaa komission suunnittelemia toimenpiteitä, joilla parannetaan turvallisuutta kaikilla aloilla ja mukautetaan sääntelykehystä tekoälyn asettamiin haasteisiin. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä kansalaisyhteiskunnan edelläkävijäroolista esimerkiksi kasvojentunnistukseen olennaisesti liittyvien riskien arvioimisessa. |
| --- | --- |

3.5.7

| 3.5.8 | ETSK kannattaa varauksetta pyrkimystä edistää EU:n visiota kestävästä ja luotettavasta tekoälystä maailmanlaajuisesti kannustamalla asettamaan maailmanlaajuisia tekoälystandardeja ja kehittämällä kumppanuuksia ja yhteisiä aloitteita kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

3.5.8

3.6   Strategisen johtajuuden kehittäminen vaikutuksiltaan merkittävillä aloilla

| 3.6.1 | ETSK kannattaa komission realistista lähestymistapaa, jonka mukaisesti toiminta keskitetään niille aloille, joilla johtoasema tekoälyn suhteen on välttämätön. Näitä ovat ilmasto ja ympäristö, terveydenhuolto, robotiikka ja automatisaatio, julkiset palvelut, yleinen turvallisuus terrorismin torjunta ja muuttoliikepolitiikka mukaan luettuina, älykäs liikkuminen sekä maatalous ja siihen liittyvät alat. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | ETSK pitää digitalisaatiota keskeisenä apuvälineenä hiilestä irtautumisessa ja ympäristöasioiden hallinnoinnissa, mutta samalla on huolehdittava siitä, että tekoälypohjaisten ratkaisujen mahdolliset kielteiset vaikutukset ilmastoon, ympäristöön ja energiankulutukseen pidetään kurissa. Tekoälyn hyödyntäminen energia- ja liikennejärjestelmien ohjauksessa sekä teollisuuden ja maatalouden prosesseissa edistää energiatehokkuutta, kiertotaloutta ja luonnonvarojen kestävää hyödyntämistä ja parantaa näin tuottavuutta ja kannattavuutta. Tekoäly tarjoaa lisäksi keinoja, joiden avulla ilmasto- ja ympäristöilmiöitä voidaan ymmärtää ja hallita paremmin. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | ETSK kehottaa tarttumaan tekoälyn tarjoamiin mahdollisuuksiin sairauksien alkuperää käsittelevässä tutkimuksessa, uusien molekyylien, lääkinnällisten laitteiden ja edistyksellisten hoitojen kehittämisessä sekä esimerkiksi syövän torjuntaan liittyvissä tutkimuksissa, diagnosoinnissa ja hoidossa. Eurooppalainen terveysdata-avaruus, jossa on määrä varmistaa täydellinen yksityisyyden ja henkilötietojen suoja, on tärkeä askel kohti kaikkien tekoälyn tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä. Potilaille, ikääntyneille ja vammaisille henkilöille annettava päivittäinen apu robottien avulla on osoitus sellaisen robotiikka-alan huippuosaamisen hyödyistä, jossa ei pyritä niinkään teknologiseen huippusuoritukseen vaan pikemminkin hallitsemaan ihmisen ja robotin välistä kanssakäymistä. |
| --- | --- |

3.6.3

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe

1

Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe

(2)  EUVL C 240, 16.7.2019, s. 51

2

(3)  ETSK:n lausunto tekoälyasetuksesta (ks. tämän virallisen lehden sivu 61).

3

(4)  La norme sans la force: l’énigme de la puissance européenne, Zaki Laïdi, 2005.

4

La norme sans la force: l’énigme de la puissance européenne

(5)  Asetus eurooppalaisesta datahallinnosta.

5

(6)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 87

6

(7)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 46

7

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/61

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) ja tiettyjen unionin säädösten muuttamisesta”

(COM(2021) 206 final – 2021/106 (COD))

(2021/C 517/09)

| Esittelijä: | Catelijne MULLER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Catelijne MULLER

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 7.6.2021
  neuvosto, 15.6.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 225/03/06 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 7.6.2021

neuvosto, 15.6.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

2.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

225/03/06

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksessa tekoälysäädökseksi ei ainoastaan puututa tekoälyn riskeihin vaan myös nostetaan huomattavasti laatu-, suorituskyky- ja luotettavuustasoa, jota EU aikoo vaatia tekoälyjärjestelmiltä. Komitea suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että terveys, turvallisuus ja perusoikeudet ovat tekoälysäädöksessä keskeisellä sijalla ja että säädös on soveltamisalaltaan yleismaailmallinen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK näkee parantamisen varaa siinä, mitkä kaikki tekoälyyn liittyvät käytännöt kielletään ja millä tavoin ja miten selkeästi ne määritellään, miten ”riskipyramidin” yhteydessä tehdyt luokitteluvalinnat vaikuttavat, missä määrin suuririskiselle tekoälylle asetettavat vaatimukset vähentävät riskejä, kuinka täytäntöönpanokelpoinen tekoälysäädös on ja miten se suhteutuu voimassa oleviin säädöksiin ja muihin viimeaikaisiin sääntelyehdotuksiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, ettei tekoäly ole koskaan toiminut sääntelemättömässä maailmassa. Koska tekoälysäädöksen soveltamisala on laaja ja säädöksellä on EU:n asetuksena ensisijainen asema, sen ja voimassa olevien kansallisten ja EU:n säädösten ja niihin liittyvien sääntelyehdotusten välille saattaa syntyä jännitteitä. Komitea suosittaa johdanto-osan 41 kappaleen muuttamista siten, että siinä otetaan asianmukaisesti huomioon tekoälyasetuksen sekä voimassa olevan ja tulevan lainsäädännön väliset suhteet ja selkiytetään niitä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittaa, että tekoälyn määritelmää selkeytetään poistamalla liite I ja muuttamalla 3 artiklaa hieman ja että tekoälysäädöksen soveltamisalaa laajennetaan siten, että säädös pätee myös aiemmin käyttöön otettuihin tekoälyjärjestelmiin sekä liitteessä IX lueteltujen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien tekoälykomponentteihin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suosittaa, että subliminaalisia tekniikoita ja haavoittuvuuksien hyödyntämistä koskevia kieltoja selvennetään niin, että ne vastaavat haitallisen manipuloinnin kieltoa, ja että kyseisten kieltojen ehtoihin lisätään perusoikeuksiin, demokratiaan ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuva haitta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että EU:n kansalaisten luotettavuuden pisteyttäminen heidän sosiaalisen käyttäytymisensä tai henkilökohtaisten luonteenpiirteidensä perusteella ei saa olla mahdollista minkään tahon toimesta. Komitea suosittaa kiellon soveltamisalan laajentamista siten, että se kattaa myös yksityisten organisaatioiden ja puolijulkisen sektorin toimijoiden suorittaman sosiaalisen pisteytyksen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa kieltämään tekoälyn käytön automaattiseen biometriseen tunnistamiseen julkisissa ja yksityisissä tiloissa, lukuun ottamatta todentamistarkoituksessa tapahtuvaa käyttöä erityisolosuhteissa. Niin ikään olisi kiellettävä tekoälyn käyttö ihmisten käyttäytymiseen liittyvien signaalien automaattiseen tunnistamiseen julkisissa ja yksityisissä tiloissa paitsi aivan erityisissä tilanteissa, kuten terveyteen liittyvissä tarkoituksissa, kun potilaan tunteiden tunnistaminen voi olla hyödyllistä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Toimintamalliksi valittuun suuririskisten tekoälyjärjestelmien listaamiseen liittyy se riski, että normalisoidaan ja valtavirtaistetaan useita sellaisia tekoälyjärjestelmiä ja tekoälyn käyttötarkoituksia, joihin kohdistuu edelleen voimakasta arvostelua. ETSK varoittaa, että keskisuuren ja suuren riskin tekoälyjärjestelmille asetettujen vaatimusten noudattaminen ei välttämättä vähennä terveyteen, turvallisuuteen ja perusoikeuksiin kohdistuvia riskejä kaikkien suuririskisten tekoälyjärjestelmien osalta. Komitea kehottaa ottamaan tämän huomioon tekoälysäädöksessä. Siihen olisi lisättävä luotettavaa tekoälyä koskevien eettisten ohjeiden mukaisesti ainakin vaatimukset i) ihmisen toimijuudesta, ii) yksityisyyden suojasta, iii) monimuotoisuudesta, syrjimättömyydestä ja oikeudenmukaisuudesta, iv) selitettävyydestä sekä v) ekologisesta ja yhteiskunnallisesta hyvinvoinnista. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK on ajanut jo kauan ”ihminen määrää” -periaatteen soveltamista tekoälyyn ja kehottaakin painokkaasti vahvistamaan tekoälysäädöksessä, että tiettyjen päätösten on pysyttävä kokonaan ihmisten käsissä. Tämä koskee erityisesti sellaisia yhteyksiä, joissa päätöksillä on moraalinen ulottuvuus tai oikeudellisia tai yhteiskunnallisia vaikutuksia, kuten oikeuslaitosta, lainvalvontaa, sosiaalipalveluja, terveydenhuoltoa, asumista, rahoituspalveluja, työmarkkinasuhteita ja koulutusta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suosittaa, että kaikkien suuririskisten tekoälyjärjestelmien osalta edellytetään kolmannen osapuolen suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa lisäämään tekoälysäädökseen valitus- ja oikeussuojamekanismin sellaisia organisaatioita ja kansalaisia varten, joille on koitunut haittaa jostakin säädöksen soveltamisalaan kuuluvasta tekoälyjärjestelmästä, tekoälyyn liittyvästä käytännöstä tai tekoälyn käyttötavasta. |
| --- | --- |

1.11

2.   Tekoälyn sääntelyä (tekoälysäädöstä) koskeva ehdotus

| 2.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksessa tekoälysäädökseksi ei ainoastaan puututa tekoälyn riskeihin vaan myös nostetaan huomattavasti laatu-, suorituskyky- ja luotettavuustasoa, jota EU aikoo vaatia tekoälyjärjestelmiltä. |
| --- | --- |

2.1

3.   Tekoälysäädöstä koskevat yleiset huomiot

Tavoite ja soveltamisala

| 3.1 | ETSK pitää sekä tekoälysäädöksen tavoitetta että sen soveltamisalaa kannatettavina. Komitea suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että komissio on asettanut tekoälysäädöksessä terveyden, turvallisuuden ja perusoikeudet keskeiselle sijalle. ETSK pitää niin ikään myönteisenä, että tekoälysäädös pätee myös EU:n ulkopuolella, sillä näin varmistetaan, että EU:n ulkopuolella kehitettävien tekoälyjärjestelmien on täytettävä samat oikeudelliset normit, jos niitä käytetään tai niillä on vaikutusta EU:ssa. |
| --- | --- |

3.1

Tekoälyn määritelmä

| 3.2 | Tekoälyn määritelmä (tekoälysäädöksen 3 artiklan 1 alakohta ja liite I) on herättänyt tekoälytutkijoiden keskuudessa keskustelua, sillä osaa liitteessä I mainituista esimerkeistä ei pidetä tutkijapiireissä tekoälynä ja luettelosta puuttuu useita tärkeitä tekoälyyn liittyviä tekniikoita. Liitteellä I ei ETSK:n mielestä ole lisäarvoa, ja komitea suosittaakin sen poistamista kokonaisuudessaan tekoälysäädöksestä. Komitea suosittaa myös 3 artiklan 1 alakohdassa olevan määritelmän muuttamista kuulumaan seuraavasti:
  ”’tekoälyjärjestelmällä’ ohjelmistoa, joka voi tuottaa tiettyjen ihmisen määrittelemien tavoitteiden saavuttamiseksi automaattisesti tuloksia, kuten sisältöjä, ennusteita, suosituksia tai päätöksiä, jotka vaikuttavat ympäristöihin, joiden kanssa se on vuorovaikutuksessa”. |
| --- | --- |

3.2

”’tekoälyjärjestelmällä’ ohjelmistoa, joka voi tuottaa tiettyjen ihmisen määrittelemien tavoitteiden saavuttamiseksi automaattisesti tuloksia, kuten sisältöjä, ennusteita, suosituksia tai päätöksiä, jotka vaikuttavat ympäristöihin, joiden kanssa se on vuorovaikutuksessa”.

Terveys, turvallisuus ja perusoikeudet – riskipyramidi

| 3.3 | Erilaiset tekoälyyn liittyvät yleiset käytännöt ja tekoälyn käyttö eri aloilla luokitellaan sellaisen ”riskipyramidin” avulla, jossa noustaan vähäisestä tai keskisuuresta riskistä suuren riskin kautta sellaiseen riskiin, joka ei ole hyväksyttävissä. Tällä tavoin otetaan huomioon, että kaikki tekoäly ei aiheuta riskejä ja että kaikki riskit eivät ole samansuuruisia tai edellytä samanlaisia lieventämistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Valittu lähestymistapa herättää kaksi tärkeää kysymystä. Ensinnäkin: pystytäänkö (suuren ja vähäisen tai keskisuuren riskin tekoälyjärjestelmiä koskevilla) lieventämistoimenpiteillä todella vähentämään riittävästi terveyteen, turvallisuuteen ja perusoikeuksiin kohdistuvien haittojen riskiä? Toiseksi: olemmeko valmiita sallimaan sen, että tekoäly korvaa suurelta osin ihmisen päätöksenteossa, myös esimerkiksi lainvalvontaan ja oikeuslaitokseen liittyvissä kriittisissä päätöksentekoprosesseissa? |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ensimmäisen kysymyksen osalta ETSK varoittaa, että keskisuuren ja suuren riskin tekoälyjärjestelmille asetettujen vaatimusten noudattaminen ei välttämättä vähennä terveyteen, turvallisuuteen ja perusoikeuksiin kohdistuvia riskejä kaikissa yhteyksissä. Tätä käsitellään tarkemmin tekstijaksossa 4. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mitä toiseen kysymykseen tulee, tekoälysäädöksestä puuttuu se ajatus, että tekoälyllä on lupaavaa potentiaalia pikemminkin ihmisten päätöksenteon parantajana ja inhimillisen älykkyyden jalostajana kuin sen korvaajana. Tekoälysäädöksessä lähdetään siitä, että tekoäly voi pitkälti korvata ihmisen päätöksenteossa, kunhan keskisuuren ja suuren riskin tekoälyjärjestelmille asetetut vaatimukset täytetään. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kehottaa painokkaasti vahvistamaan tekoälysäädöksessä, että tiettyjen päätösten on pysyttävä kokonaan ihmisten käsissä. Tämä koskee erityisesti sellaisia yhteyksiä, joissa päätöksillä on moraalinen ulottuvuus tai oikeudellisia tai yhteiskunnallisia vaikutuksia, kuten oikeuslaitosta, lainvalvontaa, sosiaalipalveluja, terveydenhuoltoa, asumista, rahoituspalveluja, työmarkkinasuhteita ja koulutusta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tekoälyjärjestelmät eivät toimi sääntelemättömässä maailmassa. Niihin pätevät tai vaikuttavat jo nykyäänkin monet oikeudellisesti sitovat EU:n, kansalliset ja kansainväliset säännöt. Asiaan kuuluvia oikeuslähteitä ovat muun muassa EU:n primaarioikeus (Euroopan unionin perussopimukset ja sen perusoikeuskirja), EU:n johdettu oikeus (kuten yleinen tietosuoja-asetus, tuotevastuudirektiivi, muiden kuin henkilötietojen vapaasta liikkuvuudesta annettu asetus, syrjinnän vastaiset direktiivit, kuluttajalainsäädäntö sekä työturvallisuuta ja työterveyttä koskevat direktiivit), YK:n ihmisoikeussopimukset ja Euroopan neuvoston yleissopimukset (kuten Euroopan ihmisoikeussopimus) sekä lukuisat EU:n jäsenvaltioiden lait. Monialaisten sääntöjen lisäksi on olemassa useita, tiettyihin tekoälysovelluksiin päteviä alakohtaisia sääntöjä (esimerkiksi lääkinnällisiä laitteita koskeva asetus terveydenhuoltoalalla). ETSK suosittaa johdanto-osan 41 kappaleen muuttamista siten, että tämä otetaan siinä asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.8

4.   Tekoälysäädöstä koskevat erityishuomiot ja suositukset

Kielletyt tekoälyyn liittyvät käytännöt

| 4.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että 5 artiklassa tarkoitetuista tekoälyyn liittyvistä käytännöistä ei todellakaan ole yhteiskunnalle hyötyä ja että ne pitäisi kieltää. Komitea pitää kuitenkin osaa muotoiluista epäselvinä, mikä voi tehdä joistakin kielloista vaikeasti tulkittavia ja helppoja kiertää. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | On näyttöä siitä, että subliminaaliset tekniikat voivat paitsi aiheuttaa fyysistä tai psyykkistä haittaa (mikä on asetuksessa ehdotetun kiellon soveltamisen ehtona) myös johtaa tietyissä käyttöympäristöissä muihin henkilön itsensä, yhteiskunnan tai demokratian kannalta haitallisiin vaikutuksiin, kuten äänestyskäyttäytymisen muuttumiseen. Tekoälypohjaista ei sitä paitsi useinkaan ole subliminaalinen tekniikka sinänsä vaan siitä päättäminen, keihin subliminaalisella tekniikalla pyritään vaikuttamaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Jotta tekoälysäädöksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdasta ilmenisi selvästi, että sillä on tarkoitus kieltää haitalliseen käyttäytymiseen tähtäävä ihmisten manipulointi, ETSK suosittaa kohdan muuttamista kuulumaan seuraavasti: ”sellaisen tekoälyjärjestelmän – –, jonka käytön päämääränä, tarkoituksena tai tavoitteena on saada vääristettyä olennaisesti henkilön käyttäytymistä tavalla, joka aiheuttaa tai todennäköisesti aiheuttaa haittaa kyseisen henkilön, toisen henkilön tai jonkin henkilöryhmän perusoikeuksille, fyysinen ja psyykkinen terveys ja turvallisuus mukaan luettuina, tai demokratialle ja oikeusvaltiolle”. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kehottaa muuttamaan 5 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, jossa kielletään haavoittuvuuksien hyödyntämiseen liittyvä käytäntö, vastaavasti ja lisäämään tekstiin maininnan perusoikeuksiin kohdistuvista haitoista, fyysinen ja psyykkinen haitta mukaan lukien. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK pitää myönteisenä, että 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa kielletään nk. sosiaalinen pisteytys. ETSK suosittaa, että sosiaalisen pisteytyksen kielto ulotetaan koskemaan viranomaisten lisäksi myös yksityisiä organisaatioita ja puolijulkisen sektorin toimijoita. EU:n kansalaisten luotettavuuden pisteyttäminen heidän sosiaalisen käyttäytymisensä tai henkilökohtaisten luonteenpiirteidensä perusteella ei saa olla mahdollista minkään tahon toimesta. Jos se sallittaisiin, EU raottaisi ovea sosiaalisen pisteytyksen sallimiselle monenlaisissa yhteyksissä, esimerkiksi työpaikalla. Kohdan i ja ii alakohdan mukaisia tilanteita olisi selkiytettävä, jotta voidaan tehdä selvä ero sen välillä, mitä pidetään ”sosiaalisena pisteytyksenä” ja mitä voidaan pitää tiettyä tarkoitusta varten hyväksyttävänä arviointitapana. On siis oltava selvää, mistä lähtien arvioinnissa käytettävien tietojen ei enää pitäisi katsoa olevan arviointitavoitteen kannalta olennaisia tai liittyvän siihen perustellusti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tekoälysäädöksellä aiotaan kieltää lainvalvontatarkoituksessa tapahtuva reaaliaikainen biometrinen etätunnistaminen (esimerkiksi kasvojentunnistuksen avulla) ja luokitella tällainen tunnistaminen muissa tarkoituksissa käytettynä suuririskiseksi. Jälkikäteen tapahtuva biometrinen tunnistus ja ”lähibiometriikka” on siis sallittua samoin kuin sellainen biometriikka, jonka tarkoituksena ei ole henkilön tunnistaminen vaan jonka avulla pyritään arvioimaan henkilön käyttäytymistä hänen biometristen tietojensa (mikroilmeet, kävelytyyli, lämpötila, syke tms.) perusteella. Kiellon rajoittaminen koskemaan vain lainvalvontaa tarkoittaa sitä, että kaikki muut toimijat voivat käyttää biometrista tunnistusta ja mitä tahansa muuta, muuhun kuin henkilöntunnistukseen tarkoitettua biometriikkaa, mm. kaikkia mainittuja tunteentunnistustapoja, kaikissa muissa tarkoituksissa missä tahansa julkisessa tai yksityisessä tilassa, myös esimerkiksi työpaikoilla, kaupoissa, stadioneilla ja teattereissa. Tämä mahdollistaa maailman, jossa tunteitamme arvioidaan jatkuvasti milloin missäkin arvioijatahon tarpeelliseksi katsomassa tarkoituksessa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Tekoälysäädöksessä tunteentunnistus luokitellaan yleisesti vähäisen riskin toiminnaksi lukuun ottamatta muutamia käyttöyhteyksiä, joissa se luokitellaan suuririskiseksi. Tämäntyyppistä biometrista tunnistusta kutsutaan myös tunnereaktioiden tunnistamiseksi (affect recognition) ja toisinaan käyttäytymisen tunnistamiseksi (behaviour recognition). Kaikki tällaiset tekoälyyn pohjautuvat käytännöt ovat hyvin invasiivisia ja vailla vankkaa tieteellistä perustaa, ja niistä aiheutuu huomattavia haittariskejä useiden EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien osalta, esimerkkeinä oikeus ihmisarvoon, oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen (johon kuuluu myös henkinen koskemattomuus) ja oikeus yksityiselämän kunnioittamiseen. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK yhtyy pitkälti Euroopan tietosuojavaltuutetun ja Euroopan tietosuojaneuvoston 21. kesäkuuta 2021 esittämään kehotukseen kieltää tekoälyn käyttö ihmisten ominaisuuksien automaattiseen tunnistamiseen julkisissa tiloissa samoin kuin eräät muut tekoälyn käyttötarkoitukset, jotka voivat johtaa epäoikeudenmukaiseen syrjintään. Komitea siis kehottaa






  — | kieltämään tekoälyn käytön automaattiseen biometriseen tunnistamiseen (esimerkiksi kasvojen, kävelytyylin, äänen ja muiden biometristen piirteiden tunnistukseen) julkisissa ja yksityisissä tiloissa, lukuun ottamatta todentamistarkoituksessa tapahtuvaa käyttöä erityisolosuhteissa (esimerkiksi kun se on tarpeen pääsyn sallimiseksi turvallisuusnäkökulmasta arkaluonteisiin tiloihin) |
| --- | --- | --- |

4.8

—

kieltämään tekoälyn käytön automaattiseen biometriseen tunnistamiseen (esimerkiksi kasvojen, kävelytyylin, äänen ja muiden biometristen piirteiden tunnistukseen) julkisissa ja yksityisissä tiloissa, lukuun ottamatta todentamistarkoituksessa tapahtuvaa käyttöä erityisolosuhteissa (esimerkiksi kun se on tarpeen pääsyn sallimiseksi turvallisuusnäkökulmasta arkaluonteisiin tiloihin)

| — | kieltämään tekoälyn käytön ihmisten käyttäytymiseen liittyvien signaalien automaattiseen tunnistamiseen julkisissa ja yksityisissä tiloissa |
| --- | --- |

—

kieltämään tekoälyn käytön ihmisten käyttäytymiseen liittyvien signaalien automaattiseen tunnistamiseen julkisissa ja yksityisissä tiloissa

| — | kieltämään tekoälyjärjestelmät, joissa henkilöitä luokitellaan biometrisin keinoin eri ryhmiin etnisen alkuperän, sukupuolen, poliittisen tai seksuaalisen suuntautumisen tai muiden sellaisten syiden perusteella, joihin pohjautuva syrjintä on EU:n perusoikeuskirjan 21 artiklan nojalla kiellettyä |
| --- | --- |

—

kieltämään tekoälyjärjestelmät, joissa henkilöitä luokitellaan biometrisin keinoin eri ryhmiin etnisen alkuperän, sukupuolen, poliittisen tai seksuaalisen suuntautumisen tai muiden sellaisten syiden perusteella, joihin pohjautuva syrjintä on EU:n perusoikeuskirjan 21 artiklan nojalla kiellettyä

| — | kieltämään tekoälyn käytön päätelmien tekemiseen luonnollisten henkilöiden tunteista, käyttäytymisestä, aikeista tai ominaispiirteistä lukuun ottamatta aivan erityisiä tilanteita, joissa käyttötarkoitus liittyy esimerkiksi terveyteen ja potilaan tunteiden tunnistaminen on tärkeää. |
| --- | --- |

—

kieltämään tekoälyn käytön päätelmien tekemiseen luonnollisten henkilöiden tunteista, käyttäytymisestä, aikeista tai ominaispiirteistä lukuun ottamatta aivan erityisiä tilanteita, joissa käyttötarkoitus liittyy esimerkiksi terveyteen ja potilaan tunteiden tunnistaminen on tärkeää.

Suuririskinen tekoäly

| 4.9 | Päätöksessä siitä, tulisiko terveyteen, turvallisuuteen ja perusoikeuksiin kohdistuvan riskin aiheuttava tekoälyyn liittyvä käytäntö tai tekoälyn käyttö kuitenkin sallia tietyin tiukoin edellytyksin, komissio on tarkastellut seuraavia kahta seikkaa: i) voiko kyseinen tekoälyyn liittyvä käytäntö tai tekoälyn käyttö olla yhteiskunnan kannalta hyödyllistä ja ii) voidaanko terveyteen, turvallisuuteen ja perusoikeuksiin kohdistuvan haitan riskejä, joita tällainen käyttö joka tapauksessa aiheuttaa, vähentää täyttämällä tietyt vaatimukset. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK pitää ilahduttavana, että kyseiset vaatimukset on sovitettu yhteen luotettavaa tekoälyä koskevissa eettisissä ohjeissa mainittujen tekijöiden kanssa. Suuririskiselle tekoälylle tekoälysäädöksessä asetetuissa vaatimuksissa ei ole kuitenkaan otettu selkeästi huomioon viittä tärkeää eettisten ohjeiden mukaista vaatimusta. Ne koskevat i) ihmisen toimijuutta, ii) yksityisyyden suojaa, iii) monimuotoisuutta, syrjimättömyyttä ja oikeudenmukaisuutta, iv) selitettävyyttä sekä v) ekologista ja yhteiskunnallista hyvinvointia. ETSK pitää tätä hukattuna tilaisuutena, sillä monet tekoälyn riskeistä liittyvät yksityisyyden suojaan, vääristymiin, poissulkemiseen, mahdottomuuteen selittää tekoälypohjaisia päätöksiä, ihmisen toimijuuden kyseenalaistumiseen ja ympäristön tilan heikkenemiseen ja tämä kaikki heijastuu perusoikeuksien toteutumiseen. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK suosittaa mainittujen vaatimusten lisäämistä tekoälysäädöksen III osaston 2 luvussa esitettyihin vaatimuksiin, jotta säädöksellä voidaan suojella tehokkaammin ihmisten terveyttä, turvallisuutta ja perusoikeuksia tekoälyn haitallisilta vaikutuksilta, käyttivätpä sitä sitten viranomaiset tai yksityiset organisaatiot. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK on tyytyväinen tekoälysäädöksen ja unionin yhdenmukaistamislainsäädännön yhteennivomiseen. Komitea suosittaa tekoälysäädöksen soveltamisalan ja suuririskistä tekoälyä koskevien vaatimusten laajentamista siten, että ne eivät rajoitu ainoastaan turvakomponentteina toimiviin tekoälyjärjestelmiin ja sellaisiin tekoälyjärjestelmiin, jotka ovat itsessään liitteeseen II kirjatun unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia tuotteita. Tekoäly voi nimittäin aiheuttaa riskejä muulloinkin kuin silloin, kun sitä käytetään kyseisten tuotteiden turvakomponentteina, eivätkä tekoälyjärjestelmät aina ole itsessään tuotteita. Näin on esimerkiksi silloin, kun tällaista järjestelmää käytetään lääketieteessä diagnoosin tai prognoosin määritysvälineen osana tai kun on kyse tekoälyä hyödyntävästä kattilan säätötermostaatista. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK varoittaa kuitenkin, että toimintamalliksi valittu suuririskisten tekoälyjärjestelmien listaaminen liitteessä III voi johtaa varsin lukuisten sellaisten tekoälyjärjestelmien ja tekoälyn käyttötarkoitusten legitimointiin, normalisoimiseen ja valtavirtaistamiseen, joihin kohdistuu edelleen voimakasta arvostelua ja joiden yhteiskunnalliset hyödyt ovat kyseenalaisia tai puuttuvat kokonaan. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Terveyteen, turvallisuuteen ja perusoikeuksiin kohdistuvan haitan riskejä ei välttämättä myöskään voida aina vähentää noudattamalla suuririskiselle tekoälylle asetettuja viittä vaatimusta, etenkään kun on kyse harvemmin mainituista perusoikeuksista, joihin tekoäly saattaa vaikuttaa. Näitä ovat esimerkiksi oikeus ihmisarvoon, syyttömyysolettama, oikeus oikeudenmukaisiin ja kohtuullisiin työoloihin ja työehtoihin, yhdistymis- ja kokoontumisvapaus sekä lakko-oikeus. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK suosittaa painokkaasti televiestintä- ja internetinfrastruktuurin hallinnan ja toiminnan lisäämistä liitteessä III olevaan 2 kohtaan. Komitea suosittaa myös, että tämän kohdan soveltamisala ulotetaan tekoälypohjaisia turvakomponentteja laajemmalle. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Tekoälyjärjestelmien käyttö opiskelijavalintojen tekemiseen ja opiskelijoiden arviointiin saattaa aiheuttaa monenlaista haittaa opiskelijoiden terveydelle, turvallisuudelle ja perusoikeuksille. Esimerkiksi verkossa toimivat valvontavälineet, joiden avulla oletetaan voitavan paljastaa kokelaiden ”epäilyttävä käyttäytyminen” ja ”huijaaminen” verkkokokeissa erilaisia biometrisiä tekijöitä ja toimien jäljittämistä hyödyntäen, ovat todella invasiivisia, eikä niiden pätevyydestä ole tieteellistä näyttöä. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Tekoälyjärjestelmien käyttö työntekijöiden valvonnassa, seurannassa ja arvioinnissa aiheuttaa vakavaa huolta oikeudenmukaisia ja kohtuullisia työoloja ja työehtoja, tiedonsaantia ja kuulluksi tulemista sekä mahdollisen irtisanomisen perusteltavuutta koskevien työntekijöiden perusoikeuksien suhteen. Tällaisten tekoälyjärjestelmien lisääminen suuririskisten järjestelmien luetteloon aiheuttaa todennäköisesti ristiriitoja kansallisten työlainsäädäntöjen ja työehtosopimusten kanssa (epä)oikeudenmukaisten irtisanomisten, terveellisten ja turvallisten työolojen ja työehtojen sekä työntekijöiden tiedonsaannin osalta. ETSK kehottaa takaamaan työntekijöiden ja työmarkkinaosapuolten kattavan osallistamisen ja tiedonsaannin, kun on kyse päätöksenteosta, joka koskee tekoälyn käyttöä sekä sen kehittämistä, hankkimista ja käyttöönottoa työpaikalla. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | ”Ihmisen suorittaman valvonnan” vaatimus on erityisen merkityksellinen työelämäsuhteiden kannalta, koska valvontaa suorittaa työntekijä tai työntekijöiden ryhmä. ETSK korostaa, että kyseiset työntekijät tulee perehdyttää tehtävän suorittamiseen. Kun otetaan huomioon, että kyseisten työntekijöiden oletetaan voivan sivuuttaa tekoälyjärjestelmän tuottama tulos tai jopa päättää olla käyttämättä järjestelmää, lisäksi pitäisi toteuttaa toimenpiteitä, joiden myötä kenenkään ei tarvitse pelätä kielteisiä seurauksia (kuten siirtäminen alempiin työtehtäviin tai irtisanominen) tällaisen päätöksen tekemisen johdosta. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Tekoälyjärjestelmiä hyödynnetään julkisten palvelujen saatavuuteen ja käyttöön liittyvissä yhteyksissä laajemmin kuin olennaisten yksityisten palvelujen saatavuuteen ja käyttöön liittyen. Tekoälypohjaista luotto(kelpoisuus)pisteytystä pidetään kuitenkin suuririskisenä vain jälkimmäisten osalta. ETSK suosittaa, että liitteessä III olevan 5 kohdan b alakohdan soveltamisalaan lisätään myös tekoälyjärjestelmät, joiden avulla on tarkoitus arvioida, voiko henkilö saada olennaisia yksityisiä palveluja. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Tekoälyn käyttö lainvalvontaviranomaisten toimesta sekä yksilölliseen (rikos- tai turvallisuus)riskien arviointiin muuttoliikkeen hallinnassa, turvapaikka-asioissa ja rajavalvonnassa saattaa haitata seuraavien EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien toteutumista: syyttömyysolettama, oikeus puolustukseen ja oikeus turvapaikkaan. Tekoälyjärjestelmät etsivät yleensä vain korrelaatioita muissa ”tapauksissa” havaittujen ominaispiirteiden perusteella. Epäily ei tällöin perustu ajatukseen siitä, että asianomainen henkilö olisi tosiasiallisesti syyllistynyt rikokseen tai rikkomukseen, vaan lähinnä sattumanvaraisiin yhtäläisyyksiin kyseisen henkilön ja rikoksista tuomittujen henkilöiden välillä (esim. osoite, tulotaso, kansalaisuus, velkojen määrä, työ, käyttäytyminen, ystävien ja perheenjäsenten käyttäytyminen jne.). |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Tekoälyn käyttö oikeudenhoidossa ja demokraattisissa prosesseissa on erityisen arkaluonteista, ja aihetta olisi käsiteltävä ehdotettua hienojakoisemmin ja harkitummin. Kun puhutaan järjestelmien käytöstä yksinomaan siinä tarkoituksessa, että autetaan oikeusviranomaisia tutkimaan ja tulkitsemaan tosiseikkoja ja lainsäädäntöä sekä soveltamaan lainsäädäntöä konkreettisiin tosiseikkoihin, unohdetaan, että tuomiovallan käyttö on paljon muutakin kuin tiettyjen toistuvien mallien hahmottamista kertyneistä tietoaineistoista (nykyiset tekoälyjärjestelmät tekevät lähinnä tätä). Tekstissä oletetaan myös, että tämäntyyppistä tekoälyä käytetään vain oikeusviranomaisten apuna, ja jätetään täysin automatisoitu oikeudellisten päätösten teko soveltamisalan ulkopuolelle. ETSK pitää lisäksi valitettavana, ettei demokraattisiin prosesseihin, kuten vaaleihin, liittyviä tekoälyjärjestelmiä tai tekoälyjärjestelmien käyttöyhteyksiä mainita lainkaan. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | ETSK suosittaa, että tekstiin lisätään (tekemällä muutos esimerkiksi tekoälysäädöksen 16 artiklan g alakohtaan) säännös, jossa määritellään, miten toimitaan, jos on ilmeistä tai jos vaatimustenmukaisuuden ennakkoarvioinnin yhteydessä on ilmennyt, että asetetut kuusi vaatimusta eivät vähennä riittävästi terveyteen, turvallisuuteen ja ihmisoikeuksiin kohdistuvan haitan riskiä. |
| --- | --- |

4.22

Hallinnointi ja täytäntöönpanokelpoisuus

| 4.23 | ETSK on tyytyväinen hallintorakenteeseen, joka tekoälysäädöksellä on tarkoitus perustaa. Komitea suosittaa, että tekoälyneuvosto velvoitetaan käymään säännöllistä näkemystenvaihtoa yhteiskunnan kaikkien toimijoiden, myös työmarkkinaosapuolten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, kanssa. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | ETSK suosittaa painokkaasti, että tekoälysäädöksen soveltamisalaa laajennetaan siten, että säädös pätee myös aiempiin tekoälyjärjestelmiin eli järjestelmiin, jotka olivat jo käytössä tai otettiin käyttöön ennen tekoälysäädöksen voimaantuloa. Näin voidaan ehkäistä se, että säädöksessä kiellettyjä tai suuren tai keskisuuren riskin järjestelmiksi luokiteltuja tekoälyjärjestelmiä otettaisiin käyttöön nopeutetusti, jotta vältytään vaatimusten noudattamiselta. Lisäksi ETSK suosittaa painokkaasti, ettei liitteessä IX lueteltujen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien tekoälykomponentteja jätetä tekoälysäädöksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | Vaatimusten ja vastuuvelvollisuuteen liittyvien toimien monisyisyyden sekä omaehtoisen arvioinnin vuoksi vaarana on, että prosessi typistyy tarkistuslistojen täyttämiseksi, jolloin pelkkä kyllä- tai ei-vastaus voisi riittää vaatimusten tyydyttämiseen. ETSK suosittaa, että kaikkien suuririskisten tekoälyjärjestelmien osalta edellytetään kolmannen osapuolen suorittamaa arviointia. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | ETSK kehottaa tarjoamaan hyvin pienille ja pienehköille organisaatioille sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioille asianmukaista (taloudellista) tukea sekä yksinkertaisia ja helppokäyttöisiä välineitä, jotta niitä voidaan auttaa sisäistämään tekoälysäädöksen tarkoitus ja merkitys ja tyydyttämään siinä asetetut vaatimukset. Tukitoimenpiteet eivät saisi rajoittua ainoastaan digitaali-innovointikeskittymien tukemiseen, ja niillä olisi edistettävä mahdollisuuksia saada laadukasta asiantuntijaneuvontaa tekoälysäädöksestä, sen sisältämistä vaatimuksista ja velvoitteista sekä erityisesti näiden perusteista. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | ETSK kehottaa lisäämään tekoälysäädökseen valitus- ja oikeussuojamekanismin sellaisia organisaatioita ja kansalaisia varten, joille on koitunut haittaa jostakin säädöksen soveltamisalaan kuuluvasta tekoälyjärjestelmästä, tekoälyyn liittyvästä käytännöstä tai tekoälyn käyttötavasta. |
| --- | --- |

4.27

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/67

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi konetuotteista”

(COM(2021) 202 final – 2021/0105 (COD))

(2021/C 517/10)

| Esittelijä: | Martin BÖHME |
| --- | --- |

Esittelijä:

Martin BÖHME

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 9.6.2021
  Euroopan parlamentti, 7.6.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 226/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 9.6.2021

Euroopan parlamentti, 7.6.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

2.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

226/0/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Konetuoteteollisuus on yksi Euroopan unionin keskeisistä talouden aloista. Koneiden ominaisuudet kehittyvät ja käyttötarkoitukset lisääntyvät nopeasti uusien teknis-insinööritieteellisten mahdollisuuksien ansiosta. On jo enemmän kuin korkea aika ottaa digitaaliteknologia, kuten tekoäly, esineiden internet ja robotiikka, paremmin huomioon. Näin ollen myös koneiden terveys- ja turvallisuusvaatimuksia koskevia säännöksiä on mukautettava. Tätä taustaa vasten asetusehdotuksella on suuri merkitys myös sisämarkkinoiden kannalta. ETSK on käsitellyt Euroopan parlamentin ja neuvoston konedirektiiviä 2006/42/EY (1) kattavasti jo vuonna 2020 antamassaan tiedonannossa ”Konedirektiivin uudelleentarkastelu” (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK korostaa, että vaikka koneita koskevien EU:n laajuisten normien ja oikeudellisesti sitovien vaatimusten asettaminen on tarpeen ja johdonmukaista täytäntöönpanoa on syytä valvoa, ei EU:ssa toimivia yrityksiä eikä koneiden valmistajia ja käyttäjiä saa jättää huomiotta. Tämä koskee sekä suuria yrityksiä että eritoten pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Koneenrakennus on kansainvälistä liiketoimintaa, ja EU:n tuotesääntelyn avulla on pystyttävä parantamaan laatua, turvallisuutta ja kilpailukykyä. Sääntelyn pitää tukea yrityksiä innovatiivisten lähestymistapojen kehittämisessä eikä haitata sitä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että konetuotteiden käyttäjät ja työntekijät ovat yhä keskeisellä sijalla myös ehdotetussa asetuksessa, sillä heidän turvallisuutensa ja terveytensä suojelu on edelleen keskeinen kysymys. Lisäksi konedirektiivin säädösmuodon muuttaminen asetukseksi tuo mukanaan sen edun, että tulkinta jäsenvaltioissa on aiempaa yhdenmukaisempaa. Tämän ansiosta turvallisuuspuutteet voidaan tulevaisuudessa havaita ja korjata entistä helpommin, mistä on hyötyä erityisesti koneita käyttäville ihmisille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK esittää komissiolle seuraavat suositukset: |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Uuden koneasetuksen siirtymäsäännöksiä on konkretisoitava oikeusvarmuuden takaamiseksi kaikille toimijoille. |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | ETSK katsoo, että asetusehdotuksen liitteisiin on tarpeen tehdä rakenteellisia ja sisällöllisiä mukautuksia. Numerointi, konetyyppien luokittelu ja päällekkäisyydet muiden asiaan liittyvien EU:n säädösten kanssa herättävät vielä kysymyksiä. |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | ETSK:n mielestä on oltava selvää, että koneiden täytyy olla turvallisia sekä markkinoille saatettaessa että koko käyttöikänsä ajan. |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.4 | Koska koneet ovat yhä monimutkaisempia, käyttäjien erityiskoulutus on tarpeen, jotta työntekijät eivät joudu alttiiksi tarpeettomille riskeille. (3) Lisäksi tarvitaan rakenteita, joiden avulla onnettomuustapauksissa voidaan määritellä yksiselitteisesti, kuka on vastuussa mistäkin. Työntekijöiden edustajat olisi otettava mukaan uusien koneiden hankinta- ja asennushankkeiden menettelyihin. |
| --- | --- |

1.4.4

| 1.4.5 | Tekoälyn hyödyntäminen edellyttää tapauskohtaisesti määriteltäviä turvallisuuspuitteita, joissa tällaisia järjestelmiä voidaan käyttää. |
| --- | --- |

1.4.5

| 1.4.6 | Ilmoitettujen laitosten pakollisen osallistumisen konetuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointiin on oltava yrityksille edelleen kohtuuhintaista. |
| --- | --- |

1.4.6

| 1.4.7 | ETSK katsoo, että konetuotelainsäädäntöä on seurattava jatkuvasti yhteistyössä asianomaisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan reagoida teknisiin innovaatioihin ja tuottajien kohtaamiin haasteisiin sekä huolehtia työntekijöiden fyysisen ja psyykkisen terveyden suojelusta. |
| --- | --- |

1.4.7

2.   Lausunnon ja tarkasteltavana olevan lainsäädäntöehdotuksen tausta

| 2.1 | Vuonna 2018 koneenrakennusalan liikevaihto oli 700 miljardia euroa, tuotannon arvo 670 miljardia euroa ja jalostusarvo 230 miljardia euroa. Koneita ja laitteita vietiin EU-maista yhteensä 517 miljardin euron arvosta, ja noin 50 prosenttia viennistä suuntautui muihin jäsenvaltioihin (EU:n sisäinen kauppa) ja loput unionin ulkopuolelle (kolmansien maiden kanssa käytävä kauppa). (4) |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komission ehdotus uudeksi konetuoteasetukseksi on osa laajempaa ”tekoälypakettia”. Koneita koskevassa ehdotuksessa on kyse nk. konedirektiivin tarkistamisesta. Tarkistuksen tavoitteena on sekä edistää digitaalista siirtymää että lujittaa sisämarkkinoita. Konedirektiivi on osa tuoteturvallisuuslainsäädäntöä. Siinä keskitytään itse koneiden turvallisuuteen, ja tarkoituksena on näin varmistaa työntekijöiden, kuluttajien ja muiden mahdollisille vaaroille altistuvien henkilöiden suojelun korkea taso. Direktiivissä velvoitetaan koneiden valmistajat ottamaan turvallisuusnäkökohdat huomioon jo koneiden suunnittelussa ja rakentamisessa (nk. sisäänrakennettu turvallisuus). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotuksella on kuusi erityistavoitetta:






  1) | uuteen digitaaliteknologiaan liittyvien uusien riskien vähentäminen |
| --- | --- | --- |

2.3

1)

uuteen digitaaliteknologiaan liittyvien uusien riskien vähentäminen

| 2) | soveltamisalan ja määritelmien yhdenmukaisen tulkinnan varmistaminen ja perinteisten teknologioiden turvallisuuden parantaminen |
| --- | --- |

2)

soveltamisalan ja määritelmien yhdenmukaisen tulkinnan varmistaminen ja perinteisten teknologioiden turvallisuuden parantaminen

| 3) | suuren riskin koneiden ja niihin liittyvien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen uudelleenarviointi |
| --- | --- |

3)

suuren riskin koneiden ja niihin liittyvien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen uudelleenarviointi

| 4) | paperisia asiakirja-aineistoja koskevien vaatimusten keventäminen |
| --- | --- |

4)

paperisia asiakirja-aineistoja koskevien vaatimusten keventäminen

| 5) | yhdenmukaisuuden varmistaminen muiden uuteen lainsäädäntökehykseen kuuluvien säädösten kanssa |
| --- | --- |

5)

yhdenmukaisuuden varmistaminen muiden uuteen lainsäädäntökehykseen kuuluvien säädösten kanssa

| 6) | sellaisten tulkintaerojen vähentäminen, joita direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattaa aiheuttaa. |
| --- | --- |

6)

sellaisten tulkintaerojen vähentäminen, joita direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattaa aiheuttaa.

| 2.4 | Komissio on tekemänsä vaikutustenarvioinnin yhteydessä pohtinut, miten konedirektiivin kanssa olisi meneteltävä, ja punninnut erilaisia vaihtoehtoja. Direktiivi on peräisin vuodelta 2006, joten se on ollut voimassa jo 15 vuotta, ja se perustuu vuonna 1989 annettuun säädökseen. Tämä on erittäin pitkä aika, kun otetaan huomioon, miten nopeaa teknis-insinööritieteellinen kehitys on. Direktiiviä onkin tältä pohjalta päätetty tarkistaa siten, että tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä minimoimalla valmistajille aiheutuvat rasitteet sekä parantaa turvallisuutta selkeyttämällä tai lisäämällä vaatimuksia. Tässä yhteydessä ollaan valmiita hyväksymään se, että vaatimusten noudattamisesta aiheutuu lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Muuttamalla säädösmuoto direktiivistä asetukseksi pyritään välttämään erot, jotka liittyvät säädöksen saattamiseen osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Komissio odottaa, että tällä tavoin voidaan huolehtia yleisesti säädöksen entistä yhdenmukaisemmasta tulkinnasta ja täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Voimassa olevaa konedirektiiviä ei monista muista direktiiveistä poiketen ole vielä mukautettu nk. uuteen lainsäädäntökehykseen. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että säännöt saatetaan nyt ajan tasalle ja mukautetaan EU-tason sääntelyn muuttuneisiin olosuhteisiin. Komitea pitää tärkeänä soveltamisalaa koskevia selvennyksiä, erityisesti soveltamisalan rajaamista suhteessa pienjännitedirektiiviin, painelaitedirektiiviin ja muihin direktiiveihin, sekä määritelmien, esimerkiksi ”osittain valmiin koneen” määritelmän, konkretisointia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että tarkistusehdotuksella puututaan alaan, joka on tärkeä monille yrityksille, työntekijöille ja muille sidosryhmille EU:ssa. Ehdotetut säännöt muodostavat keskeiset oikeudelliset puitteet kaikille yrityksille, jotka suunnittelevat, rakentavat tai käyttävät koneita. Koneita käyttävien työntekijöiden turvallisuus riippuu ratkaisevasti säännösten johdonmukaisesta täytäntöönpanosta ja sen valvonnasta jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On EU:n yhdenvertaisuusperiaatteen mukaista, että koneisiin liittyvien turvallisuus- ja terveysvaatimusten on oltava samoja kaikissa jäsenvaltioissa ja että niiden oltava kyseisissä maissa yhtä lailla sitovia kaikkien valmistajien, markkinoille saattajien ja käyttäjien osalta. Komitean mielestä on selvää, että kunhan nämä vaatimukset täyttyvät, konetuotteilla voidaan käydä vapaasti kauppaa kaikkien jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että säädösehdotuksessa pidetään kiinni nykyisen direktiivin keskeisestä vaatimuksesta: on laadittava EU:n laajuiset koneisiin sovellettavat turvallisuutta, terveyden suojelua ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevat perussäännöt. Tärkeimmät tavoitteet ovat edelleen yhtäältä turvallisuus ja toisaalta kaupan esteiden poistaminen, mutta nyt huomioon on otettu myös koneteollisuuden ajankohtaiset ja tulevat teknis-insinööritieteelliset innovaatiot. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK korostaa, että avoimet, asianmukaiset ja ymmärrettävät siirtymäsäännökset ovat tarpeen siirryttäessä konedirektiivistä uuteen koneasetukseen. Ehdotuksen 50 artiklaa on täsmennettävä, sillä on epäselvää, mitä sääntöjä 30 kuukauden siirtymäkauden aikana valmistettuihin tai markkinoille saatettuihin koneisiin sovelletaan ja miten nämä koneet erotetaan siirtymävaihetta edeltävältä ajalta peräisin olevista tuotteista. Valmistajat ja maahantuojat tarvitsevat asianmukaisen valmistautumisajan. Yksi järkevä ratkaisu olisi esimerkiksi säännös, jonka mukaan jäsenvaltiot eivät saa 42 kuukauden kuluessa uuden asetuksen voimaantulosta estää sellaisten koneiden saattamista markkinoille, jotka on valmistettu direktiivin 2006/42/EY mukaisesti ennen sen kumoamispäivää. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tarkasteltavana olevassa konetuotteita koskevassa ehdotuksessa laajennetaan entisestään niiden hyvin erilaisten konetyyppien kirjoa, joita tällaisella asetuksella on säänneltävä. ETSK:n mielestä tämä on loogista kattavan ja selkeän säännöstön aikaansaamiseksi. Nimenomaan koneiden valmistajien, viejien ja myös ostajien kannalta on tärkeää, että etenkin tekoälyjärjestelmien integrointia koneisiin säännellään luotettavalla tavalla. Nyt ehdotettu kokonaisvaltainen sääntelytapa mahdollistaa sen, että yritysten on kulloinkin suoritettava vain yksi vaatimustenmukaisuuden arviointi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että asetusehdotuksen liitteisiin on tarpeen tehdä rakenteellisia ja sisällöllisiä mukautuksia. Komitea ei näe mitään syytä, miksi liitteiden numerointia pitäisi asetusehdotuksessa muuttaa (liite IV on nyt liite I jne.). Muutoksia olisi tehtävä vain, jos ne ovat aivan välttämättömiä. On myös asianmukaista, että tietyt liitteessä II luetellut turvakomponentit, kuten ympäri pyörähtämisen kestävät suojarakenteet (ROPS), putoavilta esineiltä suojaavat rakenteet (FOPS) tai turvatoimintojen varmistamiseen tarkoitetut ohjelmistot, sisällytetään niihin liittyvän, mahdollisesti suuren riskin vuoksi liitteessä I olevaan suuren riskin konetuotteiden luetteloon. Lisäksi olisi vältettävä ristiriitaisia päällekkäisyyksiä muun voimassa olevan, koneisiin sovellettavan EU:n lainsäädännön, esimerkiksi pienjännitedirektiivin, kanssa. Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt olisi suoritettava vain kerran. Tämä koskisi esimerkiksi tiettyjä ehdotuksen liitteessä III lueteltuja, riskeihin liittyviä terveys- ja turvallisuusvaatimuksia (esim. Euroopan parlamentin ja neuvoston radiolaitedirektiivi 2014/53/EU (5) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston painelaitedirektiivi 2014/68/EU (6)). Tällöin olisi sovellettava ainoastaan tässä tarkasteltavassa asetusehdotuksessa säädettyjä markkinoille saattamista tai käyttöönottoa koskevia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK pitää työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelua keskeisenä näkökohtana. Koneiden valmistajat ja suunnittelijat vastaavat siitä, että koneet ovat lähtökohtaisesti turvallisia. Jos turvallisuutta ei voida taata, konetta ei saa ottaa käyttöön. Ihmiset, jotka käyttävät koneita päivittäin, eivät saa niin tehdessään joutua alttiiksi vaaroille, jotka ovat vältettävissä. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että koneiden täytyy olla turvallisia sekä markkinoille saatettaessa että koko käyttöikänsä ajan. Turvallisuussääntöjen noudattamista on valvottava säännöllisesti. Konetta on voitava käyttää turvallisesti, ja kaikki turva- ja suojalaitteet on suunniteltava siten, etteivät ne ole helposti ohitettavissa tai kytkettävissä pois päältä. Lisäksi kaikista jäännösriskeistä, joita ei saada suunnittelun ja rakenteellisten toimenpiteiden avulla poistettua, on tiedotettava käyttäjille selkeästi merkintöjen ja teknisten asiakirjojen, erityisesti käyttöohjeiden, avulla. ETSK suosittaa, että komissio sisällyttää ehdotettuun asetukseen suosituksen tarpeesta kuulla työpaikan työntekijöiden edustajia ja työsuojeluvaltuutettuja. Lisäksi luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden vastuualueet onnettomuustapauksessa olisi määriteltävä selkeästi, erityisesti tekoälyn käytön osalta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK muistuttaa vuonna 2019 antamastaan lausunnosta ”Koordinoitu tekoälysuunnitelma” (7). Jo siinä todetaan, että koneiden käyttäjiin mahdollisesti kohdistuvien riskien vähentämiseksi työntekijöille on annettava yksilöllistä koulutusta tekoälysovellusten ja robottien käyttöön, jotta he osaavat hyödyntää niitä työssään turvallisesti ja hätätilanteessa pysäyttää ne (nk. hätäjarruperiaate). Tämä pätee erityisesti silloin, kun ihmiset ja koneet toimivat erittäin tiiviisti yhdessä. Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (ISO) on tähän liittyen antanut robotteja koskevan standardin, joka on tarkoitettu valmistajille, markkinoille saattajille ja käyttäjille. Standardissa annetaan ohjeita työalueiden suunnittelusta ja organisoinnista, jotta riskejä työpaikoilla voidaan vähentää. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK:n mielestä digitaalisten käyttöohjeiden tulisi olla ensisijainen vaihtoehto. Valmistaja voi asiakkaan pyynnöstä antaa ohjeet myös painettuna. Alalta saatujen tietojen mukaan nykyään on kuitenkin usein jo niin, että asiakkaat haluavat käyttöohjeet digitaalisessa muodossa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Koneiden päivittäinen käyttö osoittaa, että käyttötarkoitusten ja niihin liittyvien riskien moninaisuuden vuoksi ei juurikaan ole mahdollista turvautua yleispätevään ja päällisin puolin yksinkertaisempaan sääntelyyn, esimerkiksi terävien metallireunojen yksioikoiseen kieltämiseen, sillä tällaisilla ominaisuuksilla on toisinaan oma osansa koneen toiminnassa. Koneen käyttäjille aiheutuvat riskit liittyvät monenlaisten koneiden, kuten puristimien tai laserleikkausjärjestelmien, yhteydessä erottamattomasti koneen tarkoituksenmukaiseen toimintaan. Valmistajien vastuulla on minimoida tällaiset loukkaantumisriskit asianmukaisin suojaustoimenpitein. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK pitää perusteltuna, että ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluvat nyt myös etenkin sellaiset koneet, jotka ovat yhä pidemmälle kehittyneitä ja näin ollen vähemmän riippuvaisia ihmiskäyttäjistä. Näiden teknologioiden osuus Euroopan koneiden kokonaismarkkinoilla kasvanee tulevina vuosina voimakkaasti. Erityisesti tarvitaan yhdenmukaisia standardeja koneille, jotka pystyvät oppimaan itsenäisesti, toimimaan vähitellen yhä itseohjautuvammin ja siten myös hoitamaan uusia tehtäviä ja toimintavaiheita. On nimittäin lähes itsestäänselvyys, että tekoälyn, esineiden internetin ja robotiikan kaltaiset digitaaliteknologiat tuovat mukanaan uusia tuoteturvallisuuteen liittyviä haasteita. Nimenomaan tekoälyn hyödyntäminen edellyttää tapauskohtaisesti määriteltäviä turvallisuuspuitteita, joissa tällaisia järjestelmiä voidaan käyttää. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK korostaa, että koneen käyttäjien (fyysisen ja psyykkisen) terveyden suojelun lisäksi myös ympäristönäkökohdilla ja ilmastovaikutuksilla on oltava merkittävä painoarvo arvioitaessa, onko kone turvallinen. Koneen valmistusta ja käyttöä sekä kysymystä kestävyysperiaatteiden täyttymisestä on tarkasteltava yhdessä ja arvioitava ihmisiin ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten valossa. Konetta, joka aiheuttaa pysyvää vahinkoa ilmastolle, tuskin voidaan pitää turvallisena. Nyt esitetyssä ehdotuksessa kiinnitetään ympäristövaikutusten osalta huomiota erityisesti siihen, mitä tapahtuu, jos konetuotteita muutetaan myöhemmin joko fyysisin toimenpitein tai digitaalisella tavalla eikä valmistaja mahdollisesti ole osannut ennakoida tätä. Tällaisten muutosten seurauksena olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset eivät välttämättä enää täyty eivätkä alun perin tehdyt vaatimustenmukaisuuden arvioinnit ole enää päteviä. Tarkasteltaessa yleisesti, mikä rooli koneen valmistuksella ja käytöllä on ympäristön- ja ilmastonsuojelussa, on otettava johdonmukaisesti huomioon myös muu (esimerkiksi tuotteiden ekologista kestävyyttä koskeva) EU:n lainsäädäntö. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Komission ehdotuksen mukaan valmistajat eivät jatkossa enää voisi suorittaa tarkastusvelvoitteen piiriin kuuluvien suuren riskin koneiden vaatimustenmukaisuuden arviointia täysin omatoimisesti, vaikka sovellettaisiin yhdenmukaistettuja standardeja. Kyseisiä koneita valmistetaan usein kuitenkin pienissä erissä tai jopa yksittäiskappaleina, jolloin ulkopuolisen tarkastuslaitoksen osallistuminen arviointimenettelyyn ei käytännössä ole toteuttamiskelpoinen toimintamalli. ETSK suosittaakin, että nykyiset säännöt säilytetään perustelluissa yksittäistapauksissa ennallaan, esimerkiksi myös silloin, kun tekoälyn osuus liittyy vain staattisiin ohjelmistoihin, jotka eivät pysty autonomisesti kehittymään tai tekemään päätöksiä. Lisäksi on aiheellista epäillä, että ilmoitetun laitoksen pakollisesta osallistumisesta vaatimustenmukaisuuden arviointiin voi myös aiheutua huomattavia kustannuksia, jotka ovat suuri rasite etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille. Näin on erityisesti silloin, kun tekoälyä hyödynnetään vain pienessä osassa konetta mutta kone on tämän vuoksi tarkastettava kokonaisuudessaan suuren riskin koneena ja siitä on tehtävä asianmukainen ilmoitus. Nimenomaan kun on kyse yksittäiskappaleista, joihin ei ole olemassa soveltuvaa arviointistandardia, herää kysymys ulkopuolisen ilmoitetun laitoksen arvioinnin tehokkuudesta. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio voi laatia omia teknisiä eritelmiä, jos tarkoituksenmukaisia yhdenmukaistettuja standardeja ei ole. Tätä varten kaikki asiaan kuuluvat sidosryhmät on otettava mukaan jo valmisteluvaiheessa. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Yhtenäisten testaus- ja ilmoitusmenettelyjen osalta ETSK suosittaa, että otetaan käyttöön eurooppalainen todistus, jonka avulla yritykset voivat osoittaa luotettavien tekoälyjärjestelmien toimintavarmuuden (8). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Ehdotuksen mukaan konetuotteita voidaan asettaa saataville markkinoilla tai ottaa käyttöön vain sillä edellytyksellä, että ne asennetaan ja niitä huolletaan asianmukaisesti ja niitä käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti. Lisäksi niiden on täytettävä liitteessä III vahvistetut olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset (7 artikla). Osittain valmiita koneita ei kuitenkaan tarvitse ottaa käyttöön, minkä vuoksi ne olisi jätettävä käyttöönottosäännösten soveltamisalan ulkopuolelle. Näiden koneiden osalta voitaisiin esimerkiksi säätää erikseen, että niitä voidaan asettaa saataville markkinoilla vain, jos ne täyttävät liitteessä III vahvistetut olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset ja valmistaja on liittämisvakuutuksessa vakuuttanut koneen olevan näiden vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK katsoo, että koneasetuksen mahdollisimman johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi tarvitaan Euroopan komission ja kaikkien asiaan kuuluvien sidosryhmien harjoittamaa jatkuvaa seurantaa. Tämä edellyttää koordinoituja yhteistoimintaprosesseja komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston ja viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston välillä. Käytännössä olisi lisäksi esimerkiksi perustettava komission rahoittama, koneteollisuutta käsittelevien hallinnollisen yhteistyön ryhmien (ADCO) ja johtavien työsuojelutarkastajien komitean (SLIC) muodostama elin huolehtimaan jatkuvasta koordinoinnista. |
| --- | --- |

3.18

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/42/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, koneista ja direktiivin 95/16/EY muuttamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 24).

1

(2)  Tiedonanto aiheesta ”Konedirektiivin uudelleentarkastelu”

2

(3)  Katso myös EUVL C 240, 16.7.2019, s. 51

3

(4)  Lähde: https://ec.europa.eu/growth/sectors/mechanical-engineering/machinery_fi

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/53/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, radiolaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 1999/5/EY kumoamisesta (EUVL L 153, 22.5.2014, s. 62).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/68/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, painelaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (EUVL L 189, 27.6.2014, s. 164).

6

(7)  EUVL C 240, 16.7.2019, s. 51

7

(8)  Katso myös EUVL C 240, 16.7.2019, s. 51

8

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/72 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/72

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset, luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa”

(COM(2021) 188 final)

(2021/C 517/11)

| Esittelijä: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Esittelijä:

Stefan BACK

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 191/1/10 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 31.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

8.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

191/1/10

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti kestävän rahoituksen pakettiin ja tähdentää, että komission delegoidulla asetuksella (1) (jäljempänä ”delegoitu asetus”) voi olla keskeinen rooli luotaessa selkeä, johdonmukainen ja kattava kehys, jossa korostetaan ympäristöystävällisemmän talouden kunnianhimoista kehittämistä ilman lukkiutumisvaikutuksia ja johon sisältyvät sellaiset tekniset kriteerit Euroopan ilmastotavoitteiden saavuttamista suoraan edistävien vihreiden investointien selkeäksi määrittämiseksi, joihin asianomaiset liiketoiminta-alat ja rahoitusala voivat sovittaa käytäntönsä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK painottaa kiireellistä tarvetta toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä ilmastonmuutoksen jarruttamiseksi ja päästöjen vähentämiseksi eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti ja hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) kuudennen raportin (2) valossa. Tästä syystä on välttämätöntä, että käytetään tehokkaita, helposti sovellettavia, innovatiivisia ja tulosta tuottavia välineitä nopeiden ja konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi. Delegoidun asetuksen arviointi olisi tehtävä tässä hengessä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että delegoidulla asetuksella on ratkaiseva rooli pyrittäessä luomaan avoimuutta asettamalla selkeät kriteerit kestävälle sijoittamiselle, jotta voidaan auttaa niitä, jotka haluavat investoida tällaisiin hankkeisiin, ja siten sekä estää ”viherpesua” että lisätä tietoisuutta kestävistä hankkeista ja houkutella niihin sijoituksia. Näin ollen sen avulla voidaan luoda tasapuoliset ja avoimet toimintaedellytykset vihreälle rahoitukselle EU:ssa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Delegoidussa asetuksessa vahvistettujen Euroopan vähähiilistä taloutta koskevan tavoitteen mukaisten teknisten kriteerien selkeä ja täsmällinen määrittely on näin ollen kohtuullisen, realistisen ja hyväksyttävän sitoutumisen perusedellytys ilman viherpesun vaaraa. Kun otetaan huomioon delegoidun asetuksen keskeinen rooli luokitusjärjestelmän uskottavuuden kannalta – mikä on oleellista tämän pääasiassa vapaaehtoisen järjestelmän onnistumisen kannalta – tämän sitoutumisen saavuttaminen on merkittävä haaste. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo siksi, että delegoidussa asetuksessa ”kestäviksi” määriteltyjen taloudellisten toimintojen ja hankkeiden on oltava houkuttelevia reaalitalouteen sijoittavien kannalta, ja olettaa, että sijoittajat odottavat kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen hankkeen olevan realistinen, toteutettavissa, kohtuullisen kannattava ja markkinatoimijoiden kannalta ennakoitavissa. Niiden on toisin sanoen oltava houkuttelevia ilman viherpesun vaaraa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Yleisesti ottaen ilmastonmuutoksen hillitsemistoimien korkea tavoitetaso tai ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvä laaja tiedottamisvelvoite pitkän aikavälin tulevaisuudenennusteineen saattaa osoittautua monimutkaiseksi ja kalliiksi haasteeksi erityisesti pk-yritysten kannalta markkinataloudessa. Tämä on myös herättänyt kysymyksen siirtymävaiheen ratkaisujen laajemmasta tunnustamisesta vihreänä elvytystapana, joka varmistaa sujuvan siirtymän. On kuitenkin ehdottoman välttämätöntä, että vältetään lukkiutumisvaikutukset. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK panee merkille reaalitalouden toimijoiden huolen delegoidun asetuksen kielteisistä vaikutuksista rahoitusmahdollisuuksiin ja kustannuksiin. Komitea korostaakin valvontaviranomaisten harjoittaman asianmukaisen seurannan tärkeyttä, jotta voidaan ehkäistä rahoitusmarkkinoihin kohdistuvia väärentäviä vaikutuksia, erityisesti kun otetaan huomioon luokituskriteerien soveltamisalan laajentaminen kattamaan esimerkiksi muiden kuin taloudellisten tietojen raportointi ja ehdotettu vihreitä joukkolainoja koskeva eurooppalainen standardi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK huomauttaa myös, että delegoidun asetuksen mukaisten luokituskriteerien täytäntöönpano saattaa aiheuttaa liian suuria kustannuksia. Tämän vuoksi ETSK korostaa tarvetta kehittää pk-yrityksiä varten vihreä vakuutus tämän kustannusriskin pienentämiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Delegoidussa asetuksessa asetetaan ympäristönormeja, jotka ovat usein EU:n alakohtaista lainsäädäntöä kunnianhimoisempia. Edellä mainittu selkeyden ja houkuttelevuuden tarve huomioon ottaen tämä voi johtaa sekavaan tilanteeseen sekä niiden toimijoiden rahoitusongelmiin, jotka noudattavat EU:n alakohtaisen lainsäädännön mukaisia tiukimpia ympäristönormeja. ETSK on samaa mieltä siitä, että tarvitaan suurta kunnianhimoa, mutta suosittaa kuitenkin käytännön syistä ja sekaannuksen välttämiseksi, että EU:n ensimmäisen tason lainsäädännössä vahvistettuja korkeimpia ympäristönormeja sovelletaan kestävyysluokitusjärjestelmään. Tämän lisäksi delegoitu asetus (toisen tason säädös) näyttää sisältävän joitakin säännöksiä, jotka ovat epäjohdonmukaisia ja epäselviä ja joita ei ole kaikilta osin arvioitu. Tämä yhdessä edellä erityisesti kohdissa 1.5–1.10 esitettyjen toteamusten kanssa saa ETSK:n pohtimaan sitä, onko delegoitu asetus nykyisessä muodossaan tarkoituksenmukainen kannatettavista tavoitteistaan huolimatta. ETSK suosittaa painokkaasti, että komissio tekee ehdotuksia EU:n ympäristölainsäädännön normien tiukentamiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joilla parannetaan luokitusjärjestelmää edellä esitetyllä tavalla sen kattavuuden laajentamiseksi ja sen parantamiseksi keinona tukea EU:n ilmastopolitiikan tavoitteita EU:n ympäristölainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon avulla, ja kehottaa komissiota tekemään lisää tämän suuntaisia aloitteita. Komitea panee merkille, että tärkeä kysymys ilmastoa ja ympäristöä vahingoittavia toimintoja koskevasta EU:n luokitusjärjestelmästä on edelleen avoinna. Asiaan olisi puututtava kiireellisesti. |
| --- | --- |

1.10

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 21. huhtikuuta 2021 kestävän rahoituksen paketin (jäljempänä ”paketti”), joka koostuu seuraavista osista:






  — | tiedonanto ”EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset, luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa” (3) |
| --- | --- | --- |

2.1

—

tiedonanto ”EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset, luottamusvelvollisuudet: rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa” (3)

| — | delegoitu asetus, jolla täydennetään teknisin arviointikriteerein kahta kuudesta ympäristötavoitteesta, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (4) (”luokitusjärjestelmäasetus”) 10 ja 11 artiklassa. Näiden kriteerien avulla voidaan määrittää, millä edellytyksillä tiettyä taloudellista toimintaa pidetään asetusta sovellettaessa ilmastonmuutoksen hillintää merkittävästi edistävänä (10 artikla) ja ilmastonmuutokseen sopeutumista merkittävästi edistävänä (11 artikla) ja millä edellytyksillä taloudellinen toiminta aiheuttaa merkittävää haittaa ympäristötavoitteille (17 artikla); delegoitu asetus hyväksyttiin virallisesti 4. kesäkuuta 2021 |
| --- | --- |

—

delegoitu asetus, jolla täydennetään teknisin arviointikriteerein kahta kuudesta ympäristötavoitteesta, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (4) (”luokitusjärjestelmäasetus”) 10 ja 11 artiklassa. Näiden kriteerien avulla voidaan määrittää, millä edellytyksillä tiettyä taloudellista toimintaa pidetään asetusta sovellettaessa ilmastonmuutoksen hillintää merkittävästi edistävänä (10 artikla) ja ilmastonmuutokseen sopeutumista merkittävästi edistävänä (11 artikla) ja millä edellytyksillä taloudellinen toiminta aiheuttaa merkittävää haittaa ympäristötavoitteille (17 artikla); delegoitu asetus hyväksyttiin virallisesti 4. kesäkuuta 2021

| — | ehdotus uudeksi yritysten kestävyysraportointia koskevaksi direktiiviksi |
| --- | --- |

—

ehdotus uudeksi yritysten kestävyysraportointia koskevaksi direktiiviksi

| — | rahoitusmarkkinadirektiivin ja vakuutusten tarjoamista koskevan direktiivin nojalla annetut muutetut delegoidut säädökset; näissä lisätään kestävyys tietoihin, jotka on annettava asiakkaille ennen investointipäätöksiä |
| --- | --- |

—

rahoitusmarkkinadirektiivin ja vakuutusten tarjoamista koskevan direktiivin nojalla annetut muutetut delegoidut säädökset; näissä lisätään kestävyys tietoihin, jotka on annettava asiakkaille ennen investointipäätöksiä

| — | muut muutokset delegoituihin säädöksiin, jotka koskevat luottamusvelvollisuuksia, sekä varainhoitoa, vakuutusta, jälleenvakuutusta ja investointeja koskeviin delegoituihin säädöksiin kestävyysriskien sisällyttämiseksi investointien arvoon. |
| --- | --- |

—

muut muutokset delegoituihin säädöksiin, jotka koskevat luottamusvelvollisuuksia, sekä varainhoitoa, vakuutusta, jälleenvakuutusta ja investointeja koskeviin delegoituihin säädöksiin kestävyysriskien sisällyttämiseksi investointien arvoon.

3.   Yleistä

| 3.1 | Tiedonannon mukaan paketin on tarkoitus olla keino kannustaa tekemään yksityisiä investointeja kestäviin hankkeisiin, jotta saataisiin käyttöön ne valtavat taloudelliset resurssit, jotka tarvitaan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetun ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi, niiden varojen lisäksi, jotka on varattu auttamaan Euroopan taloutta elpymään covid-19-kriisistä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tiedonannossa korostetaan delegoidun asetuksen merkitystä niiden kriteerien vahvistamisessa, joilla määritellään ne vihreän talouden toiminnot, jotka edistävät merkittävästi vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti pakettiin ja tähdentää, että delegoidulla asetuksella voi olla keskeinen rooli luotaessa selkeä, johdonmukainen ja kattava kehys, joka mahdollistaa ympäristöystävällisemmän talouden kunnianhimoisen kehittämisen ilman lukkiutumisvaikutuksia ja johon sisältyvät sellaiset selkeät ja läpinäkyvät tekniset kriteerit Euroopan ilmastotavoitteiden saavuttamista suoraan edistävien vihreiden investointien määrittämiseksi, joihin asianomaiset liiketoiminta-alat ja rahoitusala voivat sovittaa käytäntönsä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK painottaa kiireellistä tarvetta toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä ilmastonmuutoksen jarruttamiseksi ja päästöjen vähentämiseksi eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti ja hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin kuudennen raportin (5) valossa. Tästä syystä on välttämätöntä, että käytetään tehokkaita, helposti sovellettavia, innovatiivisia ja tulosta tuottavia välineitä nopeiden ja konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi. Delegoidun asetuksen arviointi olisi tehtävä tässä hengessä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Delegoidussa asetuksessa vahvistettujen Euroopan vähähiilistä taloutta koskevan tavoitteen mukaisten teknisten kriteerien selkeä ja täsmällinen määrittely on näin ollen kohtuullisen, realistisen ja hyväksyttävän sitoutumisen perusedellytys ilman viherpesun vaaraa. Kun otetaan huomioon delegoidun asetuksen keskeinen rooli luokitusjärjestelmän uskottavuuden kannalta – mikä on oleellista tämän pääasiassa vapaaehtoisen järjestelmän onnistumisen kannalta – tämän sitoutumisen saavuttaminen on merkittävä haaste. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu kuitenkin myönteisesti delegoituun asetukseen sisältyvään tavoitteeseen vahvistaa yhtenäinen EU:n standardi, jossa määritellään toiminnot, joiden katsotaan edistävän merkittävästi ilmastonmuutoksen hillintää tai ilmastonmuutokseen sopeutumista. Teknisten kriteerien tulisi tarjota selkeä kehys vihreille investoinneille, jotta luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset rahoitusmarkkinoilla ja vältetään ”viherpesuhankkeet”. Näkemykset siirtymävaihtoehtojen soveltamisalasta ja hyödyllisyydestä eriävät. ETSK katsoo, että teknisissä kriteereissä olisi sallittava laajempia mahdollisuuksia tunnustaa siirtymävaiheen ratkaisut askeleiksi kohti sujuvaa siirtymää. On ehdottoman välttämätöntä, että lukkiutumisvaikutukset ehkäistään. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK panee merkille tiedonannossa esitetyn toteamuksen, jonka mukaan delegoitu asetus on nähtävä jatkuvasti kehittyvänä asiakirjana, joka muuttuu ajan myötä sekä soveltamisalan että tavoitetason osalta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsookin, että delegoidulla asetuksella on merkittävä rooli pyrittäessä luomaan avoimuutta sellaisten toimintojen osalta, jotka täyttävät asetetut kriteerit ja jotka houkuttelevat sijoittajia, jotka haluavat investoida kestäviin hankkeisiin. Näin ollen se muodostaa perustan taloudellisen toiminnan määrittelemiselle ympäristön kannalta kestäväksi sekä luokitusjärjestelmäasetuksessa säädettyjen avoimuutta ja tietojen antamista koskevien pakollisten säännösten soveltamiselle. Se voisi olla merkittävä tietoisuuden lisäämisessä kestävistä hankkeista ja investointien houkuttelemisessa niihin sekä viherpesun estämisessä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Delegoitua asetusta kuvataan läpinäkyvyyttä lisääväksi välineeksi, ja se on osa vapaaehtoista järjestelmää siinä mielessä, ettei markkinatoimijoilla ole velvollisuutta noudattaa siinä asetettuja standardeja eikä sijoittajia velvoiteta investoimaan taloudelliseen toimintaan tai hankkeisiin, jotka täyttävät kyseiset vaatimukset. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kuten on jo todettu, delegoidun asetuksen mukaisesti kestäviksi määriteltyjen taloudellisten toimintojen ja hankkeiden on oltava selkeitä ollakseen houkuttelevia reaalitalouteen sijoittavien kannalta. On myös järkevää olettaa, että sijoittajat investoivat realistisiin, kannattaviin ja ennakoitavissa oleviin kestäviin vihreisiin hankkeisiin. Kannattavuusodotukset voivat vaihdella ja ovat usein alhaisempia tilanteissa, joissa rahoitus tapahtuu osuuspankkien tai paikallisesti tai alueellisesti omistettujen pankkien kautta; toisin sanoen 5–6 prosenttia yleisesti odotetun 11–15 prosentin sijasta. Parempi kannattavuus houkuttelee yleensä suuria pääomavirtoja, kun vastaavasti osuuskuntien tai alueellisten pankkien valinta voi tyypillisesti koskea pienimuotoisia hankkeita. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | On keskeisen tärkeää, että delegoidussa asetuksessa vahvistetut kriteerit, joiden mukaan taloudellista toimintaa tai hanketta voidaan pitää ympäristön kannalta kestävänä, vaikuttavat mahdollisilta saavuttaa kohtuullisin kustannuksin, kannattavilta ja kohtuullisen ennakoitavilta tai toisin sanoen kaupallisesti houkuttelevilta. Tässä yhteydessä on kuitenkin tärkeää muistaa, että erityisesti pk-yritykset saattavat usein tarvita tukea pystyäkseen hoitamaan vihreän siirtymän. Luokitus sinänsä olisi kuitenkin rajattava teknisiin kriteereihin. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Jos kestävyysluokitusjärjestelmä ei täytä kahdessa edellisessä kohdassa esitettyjä kriteerejä, koko hankkeen tulevaisuudennäkymät voidaan kyseenalaistaa. Vapaaehtoisen järjestelmän on oltava houkutteleva saadakseen aikaan muutoksen, johon sillä pyritään. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Edellä esitettyjen keskeisten seikkojen perusteella useat delegoidun asetuksen säännöksistä vaikuttavat kyseenalaisilta. Yleisesti ottaen ilmastonmuutoksen hillitsemistoimien korkea tavoitetaso tai ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvä laaja tiedottamisvelvoite pitkän aikavälin tulevaisuudenennusteineen saattaa osoittautua liian hankalaksi saavuttaa tai liian monimutkaiseksi, kalliiksi tai riittämättömän kannattavaksi markkinataloudessa, lukuun ottamatta pientä joukkoa erittäin suuria toimijoita, ja huomiota ei juurikaan kiinnitetä käytännön vaikutuksiin erityisesti pk-yritysten osalta. Tämä estäisi näiden kriteerien laajamittaisen käyttöönoton, joka on ilmeisenä pyrkimyksenä, ja aiheuttaisi samalla silti rahoitusvaikeuksia yrityksille, jotka noudattavat voimassa olevaa EU:n ympäristölainsäädäntöä mutta eivät delegoitua asetusta. Tämän vuoksi ETSK korostaa tarvetta kehittää pk-yrityksiä varten vihreä vakuutus tämän kustannusriskin pienentämiseksi. Tästä esitetään joitakin esimerkkejä jäljempänä otsakkeen ”Erityistä” alla. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Reaalitalouden toimijat ovat esittäneet huolensa siitä, että delegoidussa asetuksessa asetetut tekniset kriteerit saattavat johtaa vaikeuksiin sellaisten toimintojen rahoittamisessa, jotka eivät ole asetuksen mukaisia. ETSK on samaa mieltä siitä, että tällainen riski voi olla olemassa, kun otetaan huomioon, että luokitusjärjestelmän soveltamisalaa laajennetaan niin, että se on perusta luokitusjärjestelmäasetuksen 8 artiklan mukaiselle muiden kuin taloudellisten tietojen raportoinnille sekä ehdotetulle vihreitä joukkolainoja koskevalle eurooppalaiselle standardille (6). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK korostaakin, että valvontaviranomaisten on seurattava delegoidun asetuksen soveltamista, jotta vältytään lainansaantimahdollisuuksiin ja lainakustannuksiin kohdistuvilta syrjiviltä vaikutuksilta niiden yritysten osalta, jotka eivät noudata luokituskriteerejä. Näitä toimijoita olisi edelleen kohdeltava oikeudenmukaisesti houkuteltaessa tarvittavia taloudellisia resursseja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK viittaa tässä yhteydessä Saksan valtiovarainministeriön tiedeneuvoston asiantuntijaraporttiin, joka osoittaa, että pääomavirtojen käytön ohjailu reaalitaloudessa varainhoitoasetuksen kautta on hyvin hankalaa ja edellyttäisi kauaskantoista, yksityiskohtaista ja hyvin kattavaa lainsäädäntöä ja että tällaiseen luokitusjärjestelmään liittyy riski suuresta monimutkaisuudesta ja liiallisista byrokratiakustannuksista (7). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Paketin ainoat tämän lausunnon kannalta oleelliset pakolliset elementit ovat luokitusjärjestelmäasetuksen 4–7 artiklassa ja muutetuissa delegoiduissa säädöksissä vahvistetut avoimuutta käsittelevät säännökset, jotka koskevat rahoitusvälineiden markkinoita, vakuutusten tarjoamista ja erilaisia luottamusvelvollisuuksia, jotta voidaan lisätä tietoisuutta kestäviin investointeihin liittyvistä mahdollisuuksista ja riskeistä ja varmistaa, että asiakkaat ja mahdolliset asiakkaat ovat saaneet tältä osin riittävästi tietoa. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Rahoitusmarkkinoita koskevat delegoidut säädökset vaikuttavat kaiken kaikkiaan tarkoituksenmukaisilta, ja ne ovat siksi asianmukaisia välineitä, jotta lisätään tietoisuutta kestävistä investoinneista ja mahdollistetaan näin kipeästi kaivattujen resurssien ohjaaminen tällaisiin investointeihin. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Delegoidussa asetuksessa asetetaan ympäristönormeja, jotka ovat usein EU:n alakohtaista lainsäädäntöä kunnianhimoisempia. Kohdassa 3.6 mainittu selkeyden tarve huomioon ottaen tämä kahdenlainen normisto voi johtaa sekavaan tilanteeseen sekä rahoitusongelmiin toimijoille, jotka noudattavat EU:n alakohtaisen lainsäädännön mukaisia tiukimpia ympäristönormeja. ETSK on samaa mieltä siitä, että tarvitaan suurta kunnianhimoa, mutta suosittaa kuitenkin käytännön syistä ja sekaannuksen välttämiseksi, että EU:n ensimmäisen tason lainsäädännössä vahvistettuja korkeimpia ympäristönormeja sovelletaan myös kestävyysluokitusjärjestelmään, jotta se voi täyttää tehokkaasti velvoitteensa varmistaa rahoitustuotteiden avoimuus ja estää viherpesu. Nämä syyt yhdessä edellä erityisesti kohdissa 3.6 ja 3.13–3.16 esitettyjen toteamusten kanssa saavat ETSK:n pohtimaan sitä, onko delegoitu asetus (toisen tason säädös) nykyisessä muodossaan tarkoituksenmukainen kannatettavista tavoitteistaan huolimatta (8). ETSK suosittaa painokkaasti, että komissio tekee ehdotuksia EU:n ympäristölainsäädännön normien tiukentamiseksi. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | On tunnettua, että vihreät rahoitustuotteet ovat rahoitusmarkkinoiden kannalta houkuttelevia. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että lähtökohtaisesti tarkoituksena on, että kestävyysluokitusjärjestelmällä luodaan avoimuutta, estetään viherpesua ja kiinnitetään huomiota vihreisiin rahoitustuotteisiin, mutta varoittaa kuitenkin rahoitusmarkkinoihin kohdistuvien epäterveiden spekulatiivisten kuplien aiheuttamien vaikutusten riskistä. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joilla parannetaan kestävyysluokitusjärjestelmää edellä esitetyllä tavalla, jotta laajennetaan sen kattavuutta ja parannetaan sitä, sillä kyseessä on merkittävä keino tukea EU:n ilmastopolitiikan tavoitteita EU:n ympäristölainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon avulla, ja kehottaa komissiota tekemään lisää tämän suuntaisia aloitteita. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Komitea panee merkille, että tärkeä kysymys ilmastoa ja ympäristöä vahingoittavia toimintoja koskevasta EU:n luokitusjärjestelmästä on edelleen avoinna. Asiaan olisi puututtava kiireellisesti. |
| --- | --- |

3.22

4.   Erityistä

Delegoitu asetus

| 4.1 | ETSK korostaa uusiutuvan energian keskeistä roolia kestävyyssiirtymässä ja kiinnittää huomiota tarpeeseen toteuttaa tarpeiden mukaiset soveltuvat siirtymävaiheen ratkaisut, joilla muun muassa varmistetaan logistiikka-arvoketjujen asianmukainen toiminta. Samalla on kiinnitettävä huomiota siihen, että on ehdottoman tähdellistä välttää lukkiutumisvaikutukset. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Delegoidun asetuksen liitteessä 1 olevasta 6.3 kohdasta ilmenee, että linja-autojen, jotka täyttävät kriteerin pakokaasujen nollapäästöistä, voidaan katsoa olevan kestävyysperiaatteiden mukaisia vain, jos ne liikennöivät kaupunki- ja esikaupunkiliikenteessä, kun vastaavasti muu linja-autoliikennetoiminta tulee kyseeseen vain niin kutsuttujen siirtymätoimintojen osalta joulukuun 31. päivään 2025 saakka, jos se kuuluu korkeimman Euro-päästöluokan (Euro VI) piiriin. Muussa tapauksessa sovelletaan kriteeriä pakokaasujen nollapäästöistä, mutta tekstistä käy ilmi, että siirtymätoiminnoksi kelpuuttaminen edellyttää sen uudelleenarviointia vähintään kolmen vuoden välein luokitusjärjestelmäasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Minkäänlaista viittausta puhtaita ajoneuvoja koskevassa direktiivissä vahvistettuihin normeihin ei vaikuta löytyvän. Kuka rohkenisi investoida linja-autoyhtiöön, kun otetaan huomioon tilanteen epävarmuus joulukuun 31. päivän 2025 jälkeen? EU:n lainsäädännön korkeimpien ympäristövaatimusten (Euro VI) mukaisen ajoneuvoliikenteen luokitteleminen väliaikaiseksi toiminnaksi vaikuttaa oudolta ja saattaa aiheuttaa sekaannusta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Kestävyysperiaatteiden mukaisiksi katsotaan maanteiden tavaraliikenteessä käytettävät raskaat hyötyajoneuvot – raskaat tavarankuljetusajoneuvot – (N2- ja N3-luokat) (kohta 6.6), jos niiden katsotaan olevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1242 (9) 3 artiklan 11 kohdassa tarkoitettuja päästöttömiä ajoneuvoja, joiden hiilidioksidipäästöt ovat alle 1 g/km, tai yli 7,5 tonnin painoiset ajoneuvot, joiden osalta päästöttömyyden saavuttaminen ei ole teknologisesti ja taloudellisesti mahdollista, jos ne täyttävät 3 artiklan 12 kohdan mukaiset vähäpäästöisyysnormit, siirtymätoiminnon puitteissa. Kevyiden hyötyajoneuvojen, joiden suurin sallittu kokonaispaino on enintään 3,5 tonnia (N1-luokka), on oltava päästöttömiä ajoneuvoja. Kaiken muun maanteiden tavaraliikenteen osalta kyse on siirtymätoiminnoista. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kohtelu on osoitus käytännönläheisestä lähestymistavasta, jonka olisi pitänyt olla yleisempi delegoidussa asetuksessa. Kevyitä hyötyajoneuvoja koskeva nollapäästövaatimus (N1-luokka) (kohta 6.6) vaikuttaa olevan ristiriidassa kohdan 6.5 kanssa, joka koskee kuljetuksia moottoripyörillä, autoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla, joihin ilman ilmeistä syytä sovelletaan lievempiä säännöksiä. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Kokonaisuutena tarkasteltuna tieliikenteen ajoneuvojen erilainen kohtelu eri toimintojen osalta vaikuttaa epäjohdonmukaiselta ja sekavalta, ilman että hyvin erilaisia lähestymistapoja eri yhteyksissä selitetään. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.3 | Liitteen 1 luvussa 6 (Liikenne) toistuvassa säännöksessä suljetaan pois fossiilisten polttoaineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot ja alukset, koska kyseisten polttoaineiden saatavuutta ei pitäisi helpottaa. Johdanto-osan 35 kappaleen mukaan kyseisen vaatimuksen ”käytettävyyttä” voidaan kuitenkin arvioida. On kyseenalaista sisällyttää mukaan vaatimus, kun sen käyttökelpoisuudesta on epäilyjä. Vaatimus ei myöskään ole selkeä. Ajoneuvolla voidaan usein kuljettaa sekä fossiilisia että vaihtoehtoisia polttoaineita. Ei ole selvää, viitataanko vaatimuksella ajoneuvon tai aluksen rakentamiseen vai käyttöön, joten niin tulkinta kuin vaikutuskin jäävät epäselviksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Muita esimerkkejä ovat liitteen 1 kohdissa 1.1, 1.2 ja 1.3 olevat ilmastohyötyanalyysejä koskevat säännökset, jotka täydentävät esimerkiksi metsityssuunnitelmia, metsien ennallistamissuunnitelmia ja metsänhoitosuunnitelmia ja joita sovelletaan vähintään 13 hehtaarin suuruisiin pientiloihin. Vaatimukset vaikuttavat varsin monimutkaisilta, ja viittaus Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön tarjoamien verkkotyökalujen saatavuuteen tarjoaa todennäköisesti vain vähän lohtua pientilallisille ja tuo esiin, miten delegoidussa asetuksessa käytetty ylhäältä alas -lähestymistapa asettaa pienet yritykset epäedulliseen asemaan. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Metsien, hiilinielut mukaan luettuina, suojelu on varmasti olennainen osa EU:n ympäristöpolitiikkaa, mutta hallinnollisten velvoitteiden on pysyttävä oikeasuhtaisina toimenpiteiden kohteena oleviin resursseihin nähden. Hyvän metsänhoidon neuvoston (FSC) soveltamat periaatteet (10) ovat esimerkki selkeistä ja järkevistä metsien hyödyntämisen ja metsänhoidon periaatteista. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ilmastonmuutokseen sopeutumisen osalta voidaan viitata liitteen 2 metsänhoitoa koskeviin määräyksiin (kohta 1.3) ja maanteiden henkilöliikennettä kaupungeissa, esikaupungeissa ja kaupunkien välillä koskeviin määräyksiin (kohta 6.3), jotka mahdollistavat analyysin merkittävien investointien ilmastovaikutuksista 10–30 vuoden aikavälillä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Tiedonannossa esitetty toteamus, jonka mukaan kestävyysluokitusjärjestelmässä ei hyväksytä toimintoja, joilla parannetaan ympäristötehokkuuden nykyistä tasoa mutta ei saavuteta ”merkittävän edistämisen” tasoa, on luokitusjärjestelmäasetuksen 10 artiklan 2 kohdan vastainen. Siirtymävaiheen ratkaisut olisi siksi otettava laajemmin huomioon, kuten edellä on jo todettu. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komission delegoitu asetus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 täydentämisestä vahvistamalla tekniset arviointikriteerit, joilla määritetään, millä edellytyksillä taloudellista toimintaa pidetään ilmastonmuutoksen hillintää tai ilmastonmuutokseen sopeutumista merkittävästi edistävänä ja aiheuttaako kyseinen taloudellinen toiminta merkittävää haittaa millekään muulle ympäristötavoitteelle (C(2021) 2800 final).

1

(2)  Climate Change 2021 – The Physical Science Basis, 2021.

2

Climate Change 2021 – The Physical Science Basis

(3)  COM(2021) 188 final

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

4

(5)  Climate Change 2021 – The Physical Science Basis, 2021.

5

Climate Change 2021 – The Physical Science Basis

(6)  Komission ehdotus asetukseksi EU:n vihreistä joukkolainoista (– COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)).

6

(7)  Grüne Finanzierung und Grüne Staatsanlehen – Geeignete Instrumente für eine wirksame Umweltspolitik? – Wissenschaftlicher Beirat beim Bundesministerium der Finanzen – Gutachten 02/2021.

7

Grüne Finanzierung und Grüne Staatsanlehen – Geeignete Instrumente für eine wirksame Umweltspolitik?

(8)  Sustainable finance – Eine kritische Würdigung der deutschen und europäischen Vorhaben – IHK München und Oberbayern, Leibnitz – Institut für Wirtschaftsforschung an der Universität München e.V., 2020.

8

Sustainable finance – Eine kritische Würdigung der deutschen und europäischen Vorhaben

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 202).

9

(10)  www.fsc.org

10

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/78

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmiskaupan torjuntaa koskeva EU:n strategia 2021– 2025”

(COM(2021) 171 final)

(2021/C 517/12)

| Esittelijä: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Carlos Manuel TRINDADE

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 215/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 31.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

215/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ihmiskauppa on ennen kaikkea vakava ihmisoikeusrikkomus. Se loukkaa perusoikeuksia, kuten vapautta, ihmisarvoa ja yhdenvertaisuutta, jotka on vahvistettu useissa asiakirjoissa, esimerkiksi ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ihmiskaupan juuret juontuvat uhrien haavoittuvuudesta, joka johtuu köyhyydestä, sukupuolten epätasa-arvosta, naisiin ja lapsiin kohdistuvasta väkivallasta, konflikteista ja konfliktin jälkeisistä tilanteista, sosiaalisen integraation puutteesta, mahdollisuuksien ja työn puuttumisesta, koulutusmahdollisuuksien puutteesta ja lapsityövoiman käytöstä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ihmiskauppiaat hyödyntävät tällaista haavoittuvuutta rikollisessa, monitahoisessa ja erittäin kannattavassa liiketoimintamallissa, joka on edelleen pieniriskistä ja hyvin tuottavaa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pandemia on lisännyt taloudellista ja sosiaalista haavoittuvuutta ja vaikeuttanut oikeussuojan saamista ja rikoksista rankaisemista. Samaan aikaan on kehitetty uusi liiketoimintamalli, jossa uhreja värvätään ja käytetään hyväksi verkossa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaa yleisesti Euroopan komission, jäljempänä ”komissio”, esittämää ihmiskaupan torjuntaa koskevaa EU:n strategiaa 2021–2025, jäljempänä ”strategia”, mutta esittää kuitenkin käsillä olevassa lausunnossa huomioita, ehdotuksia ja suosituksia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tästä ilmiöstä yhdenmukaisella tavalla jäsenvaltioissa koottavien tietojen laatua on parannettava. (1) Ihmiskaupan torjuminen edellyttää perusteellista, syvällistä ja oikea-aikaista tietoa tästä ilmiöstä, erityisesti kaikista toimijoista (uhreista, ihmiskauppiaista, hyväksikäyttäjistä) ja ihmiskauppaverkostojen toimintatavoista, jotta torjuntatyötä voidaan tehostaa erityisesti asianmukaisia ratkaisuja kehittämällä. Jos näin ei tehdä, ihmiskaupan todellista laajuutta aliarvioidaan ja väheksytään. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että toimenpiteet ihmiskaupan torjumiseksi eivät ole olleet riittävän tehokkaita ja että toimintaa on tehostettava kattavamman strategian avulla toteuttamalla lisätoimia. (2) |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa mahdollisuutta tarkistaa ihmiskaupan vastaista direktiiviä sen täytäntöönpanosta tehtävän arvioinnin pohjalta, mutta vaikka ihmiskaupan torjumisessa on tarpeen tehostaa seuraamuksia, se ei riitä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa ja tukee aikomusta laatia EU-tason vähimmäissäännöt, joilla kriminalisoidaan ihmiskauppaa käyvät ja ihmisiä hyväksikäyttävät verkostot ja ihmiskaupan uhreilta vaadittujen palvelujen käyttö. On olennaisen tärkeää, että kriminalisointi kattaa hankinta- ja alihankintaketjun kaikki osat, jotka osallistuvat ihmiskauppaan ja ihmisten hyväksikäyttöön. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että ollakseen tehokkaampaa ihmiskaupan torjunnan on perustuttava kattavampaan analyysiin, jossa otetaan huomioon sen lisääntymisen mahdollistavan toimintaympäristön sosiaalinen ulottuvuus, joka huomioidaan strategiassa vain satunnaisesti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK panee myös merkille (3), että alhaisen tulotason maissa ihmiskaupan kehityksen ja lapsikaupan välillä on yhteys, sillä valtaosalla näistä lapsista on teetetty pakkotyötä. Tämä liittyy perheiden toimeentulo-ongelmiin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK:n mielestä uhrien valtavan kärsimyksen pitäisi johtaa siihen, että heidän tilanteeseensa suhtaudutaan kaikissa vaiheissa humaanilla tavalla. Strategian pääajatuksena ei saa olla vain uhrien palauttaminen tai kannustaminen palaamaan vapaaehtoisesti lähtömaahan, jolloin aliarvioidaan lähtömaassa vallitsevat olosuhteet, joiden johdosta he olisivat entistä alttiimpia ihmiskaupalle, vaan strategiassa olisi myös tunnustettava oikeus kotoutua vastaanottavaan yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK panee merkille, ettei strategiaan sisälly toimenpiteitä, joiden tavoitteena olisi uhrien oikeuksien tunnustaminen ja niiden toteutumisen varmistaminen tai välittömän (lääketieteellisen, oikeudellisen ja muun) avun, tuen ja suojelun tarjoaminen erityisesti silloin, kun he joutuvat hyväksikäyttäjiensä rankaistaviksi. ETSK ehdottaa, että komissio sisällyttää tämän ehdotuksen strategiaan. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK panee merkille, että strategiassa myönnetään. että uhrien on vaikeaa rakentaa elämänsä uudelleen ja että mahdollisuudet työmarkkinoille integroitumiseen ovat vähäiset (4), mutta tilanteen muuttamiseksi ei ehdoteta mitään toimenpiteitä. Tämän korjaamiseksi ETSK ehdottaa, että uhreille annetaan oikeus kotoutua vastaanottavaan yhteiskuntaan asianmukaisen ja nopean kotouttamisprosessin avulla. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EU:n lainsäädännössä säädetään mahdollisuudesta myöntää uhrille oleskelulupa vain, jos tämä tekee yhteistyötä ihmiskauppiaiden tutkinnassa ja syytteeseen asettamisessa. ETSK korostaa, että tämä voi olla äärimmäisen raskasta uhreille, kun heidän on käytävä uudelleen läpi kokemuksensa ja traumansa ilman, että heidän fyysistä ja henkistä terveyttään suojellaan. ETSK ehdottaa, että näitä tilanteita tarkastellaan tapauskohtaisesti, kunkin uhrin olosuhteiden ja psykologisen profiilin pohjalta. Uhreille tulee muun muassa antaa tehokasta psykologista tukea, jotta he pystyisivät käymään läpi traumaattiset kokemuksensa ja kertomaan niistä. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission kantaan, jonka mukaan uhreja ei saisi rangaista rikoksista, jotka heidät on pakotettu tekemään, ja pitää tervetulleena ihmiskaupan uhreille myönnettävästä oleskeluluvasta vuonna 2004 annetun neuvoston direktiivin uudelleentarkastelua uhrien suojelun näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK ehdottaa tässä yhteydessä, että kaikki ihmiskaupparikosten uhrit saisivat julkisista varoista asianmukaisen korvauksen, jossa otetaan huomioon heille aiheutuneen kärsimyksen vakavuus. Työvoiman hyväksikäytön tapauksessa uhreilla on myös oltava oikeus saada maksu tehdystä työstä, ja palvelusta suoraan hyötyvä eli varsinainen työnantaja tai erityistapauksissa, kun ”toimitusketju” on läpipääsemätön labyrintti, suoritetun palvelun vastaanottaja on saatettava vastuuseen. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK katsoo, että EU:n maahanmuuttolainsäädännössä ei oteta huomioon niiden vähemmän koulutettujen ja köyhempien, taloudellisista syistä muuttavien tilannetta, jotka tulevat Eurooppaan paremman elämän ja työn toivossa (toisin kuin on tehty koulutetumpien ja varakkaampien maahanmuuttajien tapauksessa). Tämä puute on johtanut siihen, että taloudellisista syistä muuttavat joutuvat turvautumaan ihmiskauppaverkostoihin, kun tarjolla ei ole mekanismeja, jotka mahdollistaisivat laillisen maahanmuuton. ETSK suosittaa EU:n toimielimille EU:n lainsäädännön laatimista tilanteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK katsoo, että kansainvälisen ulottuvuuden (5) sisällyttäminen strategiaan tehostaa ihmiskaupan torjuntaa, mutta toteaa, ettei strategiassa ole kiinnitetty suuremmin huomiota siihen, että väestöllä tulisi olla alkuperämaissa asianmukaiset ja tyydyttävät taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet (6). Tämä on tärkein edellytys ihmiskaupan uhrien värväämisen ehkäisemiseksi ja estämiseksi. ETSK ehdottaa, että kehitysyhteistyötä ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista hyödynnetään strategiassa keskeisenä keinona luoda tällaiset rakenteelliset olosuhteet. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK panee merkille, että strategiassa ei viitata taloudelliseen toimintaan ja työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaan ihmiskauppaan liittyen lainkaan epäreiluun kilpailuun, joka vallitsee tällaista työvoimaa käyttävien yritysten ja muiden, lainsäädäntöä noudattaen toimivien yritysten välillä. Tällainen sosiaalinen polkumyynti ei sovi yhteen yritysten yhteiskuntavastuun kanssa, ja siihen olisi puututtava poliisitoimen ja oikeusalan lisäksi myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | ETSK toteaa, että tällaista työvoimaa hyödynnetään yleensä enemmän niillä taloudellisen toiminnan aloilla, joilla harjoitetaan enemmän epävirallista toimintaa ja joilla ei ole yleisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, työehtosopimusneuvotteluja ja keskitettyä sopimista. ETSK ehdottaa komissiolle, että työvoiman hyväksikäytön torjumisen tehostamiseksi strategiaan sisällytettäisiin työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistaminen ihmiskaupan torjumiseen niiden toimivaltuuksien mukaisesti ja niiden itsenäisyyttä kunnioittaen ja siten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja keskitetyn sopimisen edistäminen keskeisinä välineinä tämän tavoitteen saavuttamisessa. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | ETSK suhtautuu myönteisesti yritysten kestävää hallintotapaa koskevaan komission tulevaan aloitteeseen, jolla on erityisesti tarkoitus varmistaa, että julkisissa hankinnoissa kannustetaan avoimuuteen ja että ne ovat sosiaalisesti vastuullisia (7). ETSK toteaa, että kansallisella tasolla on jo tehty useita työehtosopimuksia, joiden tarkoituksena on ehkäistä hyväksikäyttöä ja ihmiskauppaa työpaikalla ja joissa määrätään korvauksista uhreille (8). ETSK suosittaa, että strategiaan sisällytetään nämä esimerkit hyvistä käytänteistä, joita olisi edistettävä ja toistettava jäsenvaltioissa. Tämä olisi konkreettinen keino varmistaa avoimuus. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on sitoutunut vahvistamaan työnantajiin (jotka eivät noudata sovellettavaa lainsäädäntöä) kohdistettavista seuraamuksista annettua direktiiviä, mikä mahdollistaa sovellettavien seuraamusten tiukentamisen (9). |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | ETSK panee merkille, että strategiassa ei viitata kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten, erityisesti ammattijärjestöjen, tärkeään osallistumiseen. Näiden järjestöjen rooli ja niiden toiminta vuosien mittaan erityisesti seksuaaliseen hyväksikäyttöön sekä työvoiman ja lasten hyväksikäyttöön liittyvän ihmiskaupan tunnistamisessa, paljastamisessa ja torjumisessa sekä uhrien aktiivisessa tukemisessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon, ja sille olisi annettava sen ansaitsema tunnustus. ETSK ehdottaa, että tämä osallistuminen sisällytetään strategiaan ja että näitä organisaatioita tuetaan asianmukaisella tavalla myös taloudellisesti. |
| --- | --- |

1.24

| 1.25 | ETSK toteaa lisäksi, ettei strategiassa viitata kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, yhteisöjen solidaarisuusverkostojen ja työmarkkinaosapuolten tärkeään tukeen, jota ne tarjoavat uhrien suojelun, vastaanottamisen ja kotouttamisen alalla, eikä myöskään taloudellisen tuen tarpeeseen näiden toimien toteuttamiseksi. ETSK ehdottaa, että komissio sisällyttää tämän ehdotuksen strategiaan. |
| --- | --- |

1.25

| 1.26 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tässä taistelussa on tarpeen ottaa Europolin ja Eurojustin ohella mukaan – tiiviissä yhteistyössä kansallisten viranomaisten, erityisesti työsuojeluviranomaisten kanssa – myös Euroopan työviranomainen, vahvistaa sen toimivaltaa ja antaa sille vaadittavat aineelliset resurssit, erityisesti digitaaliset ja viralliset välineet. ETSK esittääkin, että komissio ehdottaisi strategiassa, että jäsenvaltiot noudattaisivat Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksessa nro 81 (10) vahvistettuja tunnuslukuja. |
| --- | --- |

1.26

2.   Taustaa

| 2.1 | Näemme, kuulemme ja luemme, että ihmiskauppa aiheuttaa uhreille valtavaa kärsimystä, loukkaa heidän ihmisarvoaan, riistää heidän vapautensa ja tuhoaa heidän elämänsä, emmekä voi sulkea silmiämme ja korviamme tältä. ETSK ja kaikki sen jäsenet sekä kaikki Euroopan unionin kansalaiset ovat hyvin tietoisia ihmiskaupan karmivasta luonteesta ja sen uhreille aiheuttamista haitallisista seurauksista ja osoittavat heille solidaarisuutta ja tukevat kaikkia toimia ihmiskaupan torjumiseksi ja kitkemiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tutkimukset ja raportit ovat lisänneet tietämystä tästä ilmiöstä ja auttaneet parantamaan torjuntastrategioita, mutta siitä huolimatta ihmiskauppa saattaa joka vuosi vaaraan tuhansia ihmisiä, erityisesti naisia ja lapsia. Niistä käy ilmi seuraavaa:






  i. | Vuosina 2017–2018 rekisteröityjä uhreja oli yli 14 000, ja määrä voi olla suurempi, koska rekisteröinnissä on vaikeuksia. |
| --- | --- | --- |

2.2

i.

Vuosina 2017–2018 rekisteröityjä uhreja oli yli 14 000, ja määrä voi olla suurempi, koska rekisteröinnissä on vaikeuksia.

| ii. | Lähes puolet uhreista on EU:n kansalaisia ja loput kolmansien maiden kansalaisia Afrikasta, Länsi-Balkanin maista ja Aasiasta (11). |
| --- | --- |

ii.

Lähes puolet uhreista on EU:n kansalaisia ja loput kolmansien maiden kansalaisia Afrikasta, Länsi-Balkanin maista ja Aasiasta (11).

| iii. | Valtaosa kaikista uhreista on naisia ja tyttöjä, joiden kaupan tarkoituksena on seksuaalinen hyväksikäyttö. |
| --- | --- |

iii.

Valtaosa kaikista uhreista on naisia ja tyttöjä, joiden kaupan tarkoituksena on seksuaalinen hyväksikäyttö.

| iv. | Työvoiman hyväksikäyttö koskee 15:tä prosenttia ihmiskaupan uhreista, mutta moni uhri jää huomaamatta. |
| --- | --- |

iv.

Työvoiman hyväksikäyttö koskee 15:tä prosenttia ihmiskaupan uhreista, mutta moni uhri jää huomaamatta.

| v. | Työvoiman hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan pääasiallisia kohdealoja ovat maa- ja metsätalous, rakennusala, vieraanvaraisuusala, siivousala, kotitaloustyö ja valmistusteollisuus (tekstiili- ja vaatetusala, elintarvikkeiden valmistus) (12). |
| --- | --- |

v.

Työvoiman hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan pääasiallisia kohdealoja ovat maa- ja metsätalous, rakennusala, vieraanvaraisuusala, siivousala, kotitaloustyö ja valmistusteollisuus (tekstiili- ja vaatetusala, elintarvikkeiden valmistus) (12).

| vi. | Valtaosa ihmiskauppiaista on EU:n kansalaisia. |
| --- | --- |

vi.

Valtaosa ihmiskauppiaista on EU:n kansalaisia.

| vii. | Rikollinen toiminta tuo ihmiskauppiaille suuret voitot. Ihmiskaupan arvioitu vuotuinen tuotto vuonna 2015 oli 29,4 miljardia euroa ja seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavasta ihmiskaupasta saadut tulot arviolta jopa 14 miljardia euroa (13). Tässä määrässä ei ole otettu huomioon työvoiman hyväksikäyttöön tähtäävää ihmiskauppaa (14). |
| --- | --- |

vii.

Rikollinen toiminta tuo ihmiskauppiaille suuret voitot. Ihmiskaupan arvioitu vuotuinen tuotto vuonna 2015 oli 29,4 miljardia euroa ja seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavasta ihmiskaupasta saadut tulot arviolta jopa 14 miljardia euroa (13). Tässä määrässä ei ole otettu huomioon työvoiman hyväksikäyttöön tähtäävää ihmiskauppaa (14).

| viii. | Ihmiskaupan taloudelliset kustannukset ovat jopa 2,7 miljardia euroa. |
| --- | --- |

viii.

Ihmiskaupan taloudelliset kustannukset ovat jopa 2,7 miljardia euroa.

| ix. | Ihmiskauppiaat käyttävät hyväkseen ihmisten sosiaalista eriarvoisuutta sekä taloudellista ja sosiaalista haavoittuvuutta. |
| --- | --- |

ix.

Ihmiskauppiaat käyttävät hyväkseen ihmisten sosiaalista eriarvoisuutta sekä taloudellista ja sosiaalista haavoittuvuutta.

| x. | Lähes neljäsosa kaikista ihmiskaupan uhreista on lapsia, ja suurin osa heistä on seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan uhreja (15). |
| --- | --- |

x.

Lähes neljäsosa kaikista ihmiskaupan uhreista on lapsia, ja suurin osa heistä on seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan uhreja (15).

| xi. | Ihmiskauppaa varten harjoitettavan hyväksikäytön pääasialliset muodot ovat seksuaalinen hyväksikäyttö, pakkotyö, rikollisuuteen pakottaminen, kerjäämiseen pakottaminen ja lapsikauppa (16). |
| --- | --- |

xi.

Ihmiskauppaa varten harjoitettavan hyväksikäytön pääasialliset muodot ovat seksuaalinen hyväksikäyttö, pakkotyö, rikollisuuteen pakottaminen, kerjäämiseen pakottaminen ja lapsikauppa (16).

| 2.3 | Ihmiskaupan torjuntaa koskeva strategia vuosiksi 2021–2025 (17) perustuu yhtäältä kasvavaan tietoisuuteen siitä, että EU:n on ehdottomasti torjuttava ihmiskauppaa, sillä se on sitoutunut ihmisarvon suojelemiseen ja ihmisoikeuksiin, ja toisaalta siihen, että ihmiskauppa kasvaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU on vuodesta 2002 lähtien lisännyt vaatimuksia (18), ja komission ehdottamassa strategiassa jatketaan samaan suuntaan. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/36/EU (19) oli merkittävä edistysaskel ihmiskaupan torjunnassa, ja sitä kutsutaankin oikeutetusti ihmiskaupan vastaiseksi direktiiviksi. Ihmiskaupan määritelmää tiivistettiin ja siitä tehtiin kattavampi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Direktiivissä otettiin käyttöön laajempi ihmiskaupan käsite, joka kattaa ihmiskaupan kohteeksi joutuneiden henkilöiden hyväksikäytön uudet muodot. ETSK korostaa erityisesti sen 2 artiklaa ”Ihmiskauppaan liittyvät rikokset”, jossa määritetään keskeiset suuntaviivat ihmiskaupan torjumiselle. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK muistuttaa, että se on antanut useita lausuntoja ihmiskaupasta, ja niiden päätelmät ovat edistäneet yleisesti tämän haitallisen ilmiön torjumista lausuntojen laatimisen aikaan (20). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Tätä taustaa vasten komissio esittää strategiaehdotuksensa, joka jakautuu kuuteen lukuun, joista kussakin komissio tekee omat sitoumuksensa (26) ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia (16) strategian täytäntöönpanemiseksi sen soveltamisalalla. Strategiaan sisältyy näin yhteensä 42 toimea. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä

3.1   Tietojen tarve (todellisen tilanteen tunteminen)

| 3.1.1 | ETSK toteaa komission myöntävän, että ihmiskauppa kasvaa edelleen EU:ssa, että sen uhreja on yhä enemmän ja että se aiheuttaa hyvin suuria inhimillisiä, sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia tehdyistä aloitteista huolimatta. Tämä johtuu erityisesti rikollisjärjestöjen toimintamallista. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK huomauttaa, että tunnistettujen ja oletettujen uhrien määrä kuvastaa tilanteen vakavuutta, mutta tietämystä tästä todellisuudesta on lisättävä. Tietojen saaminen on edelleen vaikeaa erityisesti covid-19-pandemian takia, sillä tiukat sulkutoimet vaikuttavat julkisen ja yksityisen sektorin henkilöstöön ja vaikeuttavat näin eräiden tietojen saantia. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Ihmiskaupan torjunta

| 3.2.1 | ETSK toteaa, että strategiassa keskitytään rikoksena pidettävän ihmiskaupan torjunnan rikosoikeudellisiin ja turvallisuusnäkökohtiin, jotka ovat strategian ytimessä, ja että se kattaa ihmiskaupan eri ulottuvuudet. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK panee merkille, että strategiassa korostetaan tässä yhteydessä lainsäädännön roolia, mutta toteaa, että siitä huolimatta, että komissio seuraa ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpanoa, sen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on epätasaista. Ennen kaikkea rikoksentekijöiden rankaisemattomuus EU:ssa jatkuu, ja ihmiskauppiaiden tuomioiden määrä on edelleen vähäinen (21). |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Ihmiskaupan torjunnan sosiaalinen ulottuvuus

| 3.3.1 | ETSK panee merkille, kuten tiedonannossa todetaan (22), että ”[r]omaniyhteisöjen nuoret naiset ja alaikäiset ovat erityisen alttiita hyväksikäytölle ja ihmiskaupalle useiden sosioekonomisten tekijöiden, kuten moniulotteisen köyhyyden – – vuoksi”. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että kun moniulotteiseen köyhyyteen yhdistyy lisäksi muita ominaispiirteitä (vammaiset henkilöt, hlbtiq-henkilöt jne.), ihmiset ovat erityisen alttiita hyväksikäytölle ja ihmiskaupalle. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK panee myös merkille (23), että alhaisen tulotason maissa ihmiskaupan kehityksen ja lapsikaupan välillä on yhteys, sillä valtaosalla näistä lapsista on teetetty pakkotyötä. Tämä liittyy perheiden toimeentulo-ongelmiin. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK toteaa ja pitää erittäin myönteisenä, että Euroopan työviranomainen, jäsenvaltioiden työsuojeluviranomaiset, työmarkkinaosapuolet, monet kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, monet tiedotusvälineet ja sosiaalinen media tekevät jatkuvasti paljastuksia ihmiskaupasta ja torjuvat sitä erityisesti jakamalla ja levittämällä tietoa, raportoimalla tapauksista ja torjumalla niitä sekä etsimällä erilaisia ratkaisuja uhrien suojelemiseksi ja ihmiskauppiaiden rankaisemiseksi. ETSK ehdottaa komissiolle, että nämä toimet sisällytetään strategiaan ja että niitä käytetään esimerkkeinä hyvistä käytännöistä, jotka ovat toistettavissa. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | ETSK huomauttaa, että monet kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka ovat toteuttaneet erittäin ansiokkaita toimia ihmiskaupan torjumiseksi ja uhrien tukemiseksi (haaksirikkoutuneiden pelastaminen, uhrien vastaanotto, tuki heidän kotouttamiselleen jne.), on joissakin tapauksissa leimattu rikollisiksi. ETSK vastustaa tätä ja kehottaa komissiota ottamaan asian huomioon strategiassa. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Uhrien oikeudet

| 3.4.1 | ETSK:n mielestä uhrien tilannetta ei käsitellä johdonmukaisesti ja inhimillisellä tavalla strategiassa. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK katsoo, että uhrien oikeuksien toteutumisen tulisi olla keskeisessä asemassa niin, että asetetaan aina uhrien ihmisarvo ja ihmisoikeudet etusijalle. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK on samaa mieltä siitä, että niiden uhrien tilanne, jotka eivät ole EU:n kansalaisia, on vielä vaikeampi. ETSK muistuttaa, että on paljon tilanteita, joissa uhrit – sekä EU:n että kolmansien maiden kansalaiset – voivat päätyä ihmiskauppiaiden ulottuville ja vaaraan joutua uudelleen ihmiskaupan uhreiksi. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Strategian kattavuus ja sen toteuttaminen

| 3.5.1 | ETSK on komission tapaan tietoinen siitä, että uhreja kaupataan EU:hun myös eri ryhmistä koostuvien muuttovirtojen mukana kaikkia reittejä ja rikollisjärjestöjä hyödyntäen (24). Tähän tilanteeseen ei voida kuitenkaan vastata pelkästään salakuljetusverkostoja torjumalla, vaan tarvitaan kattavampaa toimintaa. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | ETSK korostaa, että ihmiskaupan vastainen strategia ei näin ollen voi olla irrallaan uudesta maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksesta eikä kotouttamista ja osallisuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta 2021–2027 (25). ETSK toteaa, että myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma olisi otettava huomioon EU:n sosiaalisen strategian yleisenä kehyksenä. ETSK suosittaa komissiolle, että strategiassa huolehditaan moitteettomasta koordinoinnista EU:n muiden sosiaalipolitiikkojen kanssa, luodaan synergioita ja tehostetaan niitä. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | ETSK kannattaa kymmenen EU:n viraston antamaa julistusta yhteisestä sitoumuksesta tehdä yhteistyötä ja ehdottaa vuosittaisen kertomuksen esittämistä toteutetuista toimista. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti omaksuttuun sukupuolinäkökulmaan sekä useisiin ehdotuksiin ihmiskaupan torjunnan tehostamisesta silloin, kun uhrit ovat lapsia. |
| --- | --- |

3.5.4

4.   Erityistä

4.1   Strategian luku 2

| 4.1.1 | ETSK katsoo, että kaikissa vaiheissa on varmistettava tehokkaasti uhrien, erityisesti naisten ja lasten, suojelu (26). Tätä varten alalla toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan prosessin kaikkiin vaiheisiin. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK pitää tervetulleena ja tukee komission kantaa, jonka mukaan ihmiskaupan vastaisen direktiivin täytäntöönpano on varmistettava kaikissa jäsenvaltioissa ja sen tarkistamisen olisi perustuttava perusteelliseen arvioon havaituista puutteista ja ihmiskaupan, erityisesti verkossa tapahtuvan uhrien värväyksen ja hyväksikäytön, kehitykseen. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ETSK katsoo, että strategiassa tulisi huolehtia yleisesti siitä, että uhreilla on halutessaan jälleen mahdollisuus ihmisoikeuksiensa täyteen toteutumiseen, ja varmistaa ennen kaikkea mahdollisuus suojeluun ja korvaukseen aiheutuneesta kärsimyksestä ja erityisesti mahdollisuus työntekoon olinpaikassaan siihen liittyvine oikeuksineen sen sijaan, että heidät palautetaan tai toimitetaan muulla tavoin kotimaahansa. Uhrien kotouttamisesta on huolehdittava sekä silloin, kun he päättävät jäädä maahan, jossa he ovat, että silloin, kun he päättävät palata vapaaehtoisesti kotimaahansa. ETSK huomauttaa, että uhreille on annettava oikeus kotoutua vastaanottavaan yhteiskuntaan nopean kotouttamisprosessin avulla. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio sitoutuu varmistamaan asianmukaisen rahoituksen ihmiskaupan torjumiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella (27). |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Strategian luku 3

| 4.2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan ihmiskaupan uhreilta vaadittujen palvelujen tietoisen käytön kriminalisoimista (28). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK ehdottaa, että edistetään työmarkkinaosapuolten osallistumista kansallisiin ja rajat ylittäviin ihmiskaupan ja pakkotyön seuranta- ja torjuntatoimiin yhdessä jäsenvaltioiden työsuojeluviranomaisten ja Euroopan työviranomaisen kanssa. ETSK toteaa, että kansallisella tasolla on jo tehty useita työehtosopimuksia, joiden tarkoituksena on ehkäistä hyväksikäyttöä ja ihmiskauppaa työpaikalla ja joissa määrätään korvauksista uhreille (29). ETSK suosittaa sisällyttämään strategiaan nämä esimerkit hyvistä käytänteistä, joita olisi edistettävä ja toistettava jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | ETSK huomauttaa, että ihmiskaupan yhteydessä on myös tarpeen analysoida uusien työn muotojen valtavan lisääntymisen seurauksia ja sen vaikutusta työntekijöiden hyväksikäytön uusiin muotoihin. Strategiassa viitataan perustellusti digitaalisten verkkojen käyttöön, mutta ennemminkin liittyen ihmiskauppaan seksuaaliseen hyväksikäytön tarkoituksessa eikä niinkään työvoiman hyväksikäyttöön erityisesti digitaalisten alustojen kautta. ETSK suosittaa omaksumaan strategiassa kattavan vision asian suhteen. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | ETSK kannattaa komission sitoumusta varmistaa, että pakkotyöllä ei ole paikkaa EU:n yritysten arvoketjuissa ja ettei EU:n yritysten toimitusketjuissa käytetä lapsityövoimaa (30). |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Strategian luku 4

| 4.3.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että järjestäytynyt rikollisuus pyrkii soluttautumaan lailliseen taloudelliseen toimintaan ja että siihen liittyy riskejä yhteiskunnalle. Tämän torjuminen edellyttää muun muassa talousrikostutkinnan järjestelmällistä käyttöä lainvalvontaan liittyvissä tutkinnoissa sekä rikoksella saatujen varojen tunnistamista, takavarikointia ja menetetyksi tuomitsemista koskevan vankan kehyksen kehittämistä ja täytäntöönpanoa (31). |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK on yhtä mieltä tarpeesta tehostaa ihmiskaupan torjunnan valmiuksia lainvalvonta- ja oikeusalalla työskentelevien järjestelmällisen koulutuksen avulla pitäen mielessä, että koulutuksessa olisi aina otettava huomioon uhrien näkökulma ja tarpeet (32). ETSK korostaa erityisesti tarvetta vahvistaa asian parissa työskentelevien yksiköiden henkilöstöresursseja. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | ETSK katsoo, että verkossa tapahtuvan uhrien värväämisen ja hyväksikäytön liiketoimintamallin torjuminen edellyttää verkkoalustoille jo asetettujen oikeudellisten velvoitteiden noudattamista ja vuoropuhelun käymistä asiaankuuluvien internet- ja teknologiayritysten kanssa, jotta verkkoalustojen käyttöä uhrien värväykseen ja hyväksikäyttöön voidaan vähentää (33). ETSK:n mielestä Euroopan digitaalisen median seurantakeskus (34) voisi olla hyödyllinen väline verkossa toimivien ihmiskaupan laittomien rekrytointikanavien seurannassa. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää varmistaa, että internetpalveluntarjoajat ja asiaan liittyvät yritykset tukevat ihmiskaupan torjumista tunnistamalla ja poistamalla verkkomateriaalia, joka liittyy ihmiskaupan uhrien riistoon ja hyväksikäyttöön. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | ETSK tähdentää erityisesti, että rikollisen toimintamallin hajottamisen ja ihmiskaupan uhrien hyväksikäytön pysäyttämisen onnistuminen riippuu suurelta osin koko yhteiskunnan aktiivisesta osallistumisesta ja kansalaisten ja erityisesti paikallishallinnon, koulutusjärjestelmän, terveydenhuoltojärjestelmän, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toimista sekä tiedotusvälineiden ja sosiaalisen median levittämistä viesteistä. Yhteiskunnalla on yhteinen vastuu ihmiskaupparikollisuuden torjunnassa. ETSK ehdottaa, että strategiassa harkitaan erityisiä tiedotus- ja koulutusohjelmia, jotka on suunnattu näille institutionaalisille ja yhteiskunnallisille toimijoille, sillä strategian vaikuttavuudella on suora yhteys niiden sitoutumiseen ja tehokkuuteen. |
| --- | --- |

4.3.5

4.4   Strategian luku 5

| 4.4.1 | ETSK katsoo, että on tehostettava ihmiskaupan uhrien ohjaamisjärjestelmiä, jotta voidaan varmistaa heidän suojelunsa ja oikeutensa kunkin jäsenvaltion tasolla koordinoitujen toimien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen asiantuntemuksen avulla ja ottaen huomioon muun muassa hyvien käytäntöjen (35) jakaminen. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission kantaan, jonka mukaan uhreja ei saisi rangaista rikoksista, jotka heidät on pakotettu tekemään, ja pitää tervetulleena ihmiskaupan uhreille myönnettävästä oleskeluluvasta vuonna 2004 annetun neuvoston direktiivin uudelleentarkastelua uhrien suojelun näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ETSK yhtyy komission kantaan yhteistyön tehostamisesta eurooppalaisen ohjausjärjestelmän perustamiseksi. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | ETSK tähdentää, että on otettava huomioon lapsen kokemukset, sillä lapsuuden traumaattisilla kokemuksilla on vaikutuksia vielä nuoruudessa ja aikuisiässä. ETSK katsoo, että näiden lasten kehityksen tukemisen tulisi olla osa uhrien tukistrategiaa. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   Strategian luku 6

| 4.5.1 | ETSK korostaa, että kansainvälisellä tasolla YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen on keskeistä, jotta alkuperämaihin voitaisiin luoda taloudellisten, sosiaalisten ja poliittisten olosuhteiden ja ihmisoikeuksien tilanne, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden elää ihmisarvoista elämää rauhassa ja turvallisesti. EU:n ja jäsenvaltioiden kestävän kehityksen alalla tekemä yhteistyö on yksi tärkeimmistä välineistä. Komitea painottaa ja tukee tätä yhteistyötä ja ehdottaa sen hyödyntämistä strategiassa ja sisällyttämistä siihen. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | ETSK tukee toimia, joita komissio toteuttaa ulkosuhdetoiminnan alalla Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston eri virastojen kanssa ihmiskaupan torjumiseksi, mutta huomauttaa, että ILO:lla on erittäin pitkällistä ja hedelmällistä kokemusta ihmiskaupan torjunnasta (36). Kansainvälisellä siirtolaisuusjärjestöllä (IOM) on myös paljon kokemusta ja hyviä käytäntöjä, jotka on aiheellista ottaa huomioon. ETSK suosittaa, että komissio ottaa nämä virastot mukaan niiden elinten joukkoon, joiden kanssa se työskentelee strategian toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | ETSK katsoo, että eri ryhmistä koostuvia muuttovirtoja, joiden mukana muuttajia tulee myös ihmiskaupan kautta, ei pidä tarkastella vain salakuljetusverkostojen torjumisen näkökulmasta, ja viittaa tässä yhteydessä uuteen muuttoliikesopimukseen (37). |
| --- | --- |

4.5.3

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 171 final, s. 10, 13.

1

(2)  COM(2021) 171 final, alaviitteet sivuilla 4 (20), 10 (39) ja 11 (41).

2

(3)  COM(2021) 171 final, luku 6 – Kansainvälinen ulottuvuus.

3

(4)  COM(2021) 171 final, s. 15.

4

(5)  COM(2021) 171 final, luku 6 – Kansainvälinen ulottuvuus.

5

(6)  COM(2021) 171 final, s. 15.

6

(7)  COM(2021) 171 final, s. 8.

7

(8)  Ks. Access to protection and remedy for victims of human trafficking for the purpose of labour exploitation in Belgium and the Netherlands, ILO:n raportti vuodelta 2021.

8

Access to protection and remedy for victims of human trafficking for the purpose of labour exploitation in Belgium and the Netherlands

(9)  COM(2021) 171 final, s. 8 ja 9.

9

(10)  ILO:n yleissopimuksessa nro 81 (työtarkastuksista) määrätään, että jokaista 10 000 työntekijää kohden on oltava yksi työsuojelutarkastaja.

10

(11)  COM(2021) 171 final, s. 1 ja 19.

11

(12)  COM(2021) 171 final, s. 6.

12

(13)  COM(2021) 171 final, s. 7.

13

(14)  COM(2021) 171 final, s. 7.

14

(15)  COM(2021) 171 final, s. 14.

15

(16)  COM(2021) 171 final, s. 11.

16

(17)  COM(2021) 171 final

17

(18)  Neuvoston 19. heinäkuuta 2002 tekemä puitepäätös 2002/629/YOS, ihmiskaupan torjunnasta (EYVL L 203, 1.8.2002, s. 1). EU:n suunnitelma parhaista käytännöistä, vaatimuksista ja menettelyistä ihmiskaupan estämiseksi ja torjumiseksi (2005), Euroopan neuvoston yleissopimus ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta (1.2.2008), Tukholman ohjelma – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (2010).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/36/EU, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011, ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1).

19

(20)  Ihmiskaupan torjuminen (EUVL C 51, 17.2.2011, s. 50), ennalta ehkäisevät toimenpiteet lasten suojelemiseksi seksuaaliselta hyväksikäytöltä (EUVL C 24, 28.1.2012, s. 154), ihmiskaupan hävittäminen (EUVL C 44, 15.2.2013, s. 115), Euroopan turvallisuusagenda (EUVL C 177, 18.5.2016, s. 51).

20

(21)  COM(2021) 171 final, s. 11.

21

(22)  COM(2021) 171 final, luku 5 – Uhrien, erityisesti naisten ja lasten, suojeleminen, tukeminen ja voimaannuttaminen.

22

(23)  COM(2021) 171 final, luku 6 – Kansainvälinen ulottuvuus.

23

(24)  COM(2021) 171 final, luku 6 – Kansainvälinen ulottuvuus.

24

(25)  COM(2021) 171 final, s. 17.

25

(26)  COM(2021) 171 final, luku 2.

26

(27)  COM(2021) 171 final, s. 6.

27

(28)  COM(2021) 171 final, s. 7.

28

(29)  Ks. Access to protection and remedy for victims of human trafficking for the purpose of labour exploitation in Belgium and the Netherlands, ILO:n raportti vuodelta 2021.

29

Access to protection and remedy for victims of human trafficking for the purpose of labour exploitation in Belgium and the Netherlands

(30)  COM(2021) 171 final, s. 8.

30

(31)  COM(2021) 171 final, s. 10.

31

(32)  COM(2021) 171 final, s. 11.

32

(33)  COM(2021) 171 final, s. 12.

33

(34)  Ks. Euroopan komission viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto.

34

(35)  Hyvä käytäntö tähän liittyen on muassa Portugalissa käyttöön otettu uusi järjestelmä ihmiskaupan (oletettujen) lapsiuhrien ohjaamiseksi avun piiriin.

35

(36)  Yleissopimus nro 29/1930 pakollisesta työstä, yleissopimus nro 105/1957 pakkotyön poistamisesta sekä pakollista työtä ja pakkotyön poistamista koskevaan sopimukseen liittyvä pöytäkirja vuodelta 2014.

36

(37)  COM(2021) 171 final, s. 19.

37

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/86

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskeva EU:n strategia”

(COM(2021) 120 final)

(2021/C 517/13)

| Esittelijä: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Esittelijä:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 31.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Vapaaehtoista paluuta ja kestävää uudelleenkotouttamista koskevan strategian tarkoituksena on ottaa käyttöön yhteinen lähestymistapa, joka kattaa avustetun vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen järjestelmien suunnittelun, kehittämisen ja täytäntöönpanon jäsenvaltioissa. Siinä määritetään yhteisiä tavoitteita ja parannetaan kansallisten ohjelmien keskinäistä ja niiden ja Euroopan unionin ohjelmien välistä johdonmukaisuutta. Strategialla pyritään myös edistämään ja luomaan yhteisiä välineitä ja parantamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä näillä aloilla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevien välineiden ja lähestymistapojen tähänastinen laaja kirjo on merkinnyt kokoelmaa erilaisia aloitteita, ohjelmia ja hankkeita, joilla ei usein ole yhteistä viitekehystä. Tämä on vaikeuttanut niiden arviointia mutta myös tehokasta täytäntöönpanoa. Strategian tavoitteena on edistää näiden viitekehysten yhteensovittamista ja tiivistää EU-maiden yhteistyötä avustetun vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen ohjelmien kehittämisessä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti strategiaan hallinnointivälineenä, jonka avulla pyritään parantamaan koordinointia ja jäsenvaltioiden yhteisiä tavoitteita muuttoliikkeen hallinnassa. ETSK kannattaa komission pyrkimystä edistää välineiden tarkistamista ja yhdenmukaistamista sekä parantaa tietojenkeruuta ja asianomaisille henkilöille suunnattuja neuvontamekanismeja, jotta voidaan muun muassa vähentää lähestymistapojen hajanaisuutta, alentaa paluun kustannuksia ja lisätä näiden ohjelmien määrärahoja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kuten aiemminkin on todettu, ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että laillisen maahantulon kanavien edistämistä koskevia toimenpiteitä, jotka koskevat useimpia Euroopan unionissa oleskelevia ulkomaalaisia, ei kehitetä yhtä nopeasti ja laajasti kuin ehdotuksia, joilla pyritään ratkaisemaan sääntöjenvastaisuuksiin liittyviä kysymyksiä. Liikkuvuuteen sovellettava kokonaisvaltainen lähestymistapa on olennaisen tärkeä, jotta voidaan tarjota vaihtoehtoja, joiden kirjo on rajavalvontaa ja palautuksia laajempi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että useimmiten paluu ei suju ongelmitta alkuperämaiden puutteellisen osallistumisen ja myös sääntöjenvastaisesti maassa oleskelevien henkilöiden vastahakoisen osallistumisen vuoksi. Siksi komitea – vaikka se kannattaakin komission ponnisteluja – joutuu esittämään epäilynsä eräiden esitettyjen ehdotusten, kuten palauttamisen tukijärjestelyn, tehokkuudesta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on myös huolissaan Frontexin tulevasta roolista erityisesti Euroopan parlamentin julkaistua selvityksen oikeuksien loukkaamisesta kyseisessä EU:n virastossa (1). ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää vaatia, että otetaan käyttöön joustavat ja tehokkaat mekanismit Frontexin vastuuvelvollisuuden valvomiseksi ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi sen toiminnassa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa kaikkien osapuolten välisen koordinoinnin parantamista sekä suunniteltuja parannuksia jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön lujittamiseksi. Myös pyrkimykset parantaa paluuneuvontaa ja palveluihin ohjaamista sekä lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumista paluutoimintaan ja erityisesti kestävään uudelleenkotouttamiseen ovat tervetulleita. Komitea kannattaa niin ikään ponnisteluja resurssien saatavuuden ja tietojenkeruun parantamiseksi ja hyvien käytänteiden vaihdon kehittämiseksi näillä aloilla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on huolissaan mainitusta tavoitteesta lisätä nopeita vapaaehtoisia paluita ulkorajoilta, sillä se voi merkitä tinkimistä takeista. Erityisen huolestuttavaa on se, että tästä voi tulla kiertoilmaus karkotuksille tai taloudellisen hyvityksen maksamiselle palautettavia henkilöitä vastaanottaville maille, ilman että otetaan riittävästi huomioon näiden henkilöiden toiveita tai – mikä vieläkin huolestuttavampaa – oikeuksia. ETSK varoittaa lisäksi, että on epäjohdonmukaista tarjota kannustimia ohjelmissa, jotka perustuvat sääntöjenvastaisesti maassa oleskelevien henkilöiden olemassaoloon, sillä tämä voi vähentää alkuperämaiden halukkuutta toteuttaa toimia muuttovirtojen hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsookin edelleen, että Euroopan unionin maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan strategisena heikkoutena on keskittyminen lähes yksinomaan sääntöjenvastaisuuksien torjumiseen niin rajoilla kuin vapaaehtoisen paluun ja pakollisen palauttamisen kautta. Komitea kehottaakin jälleen komissiota tarkistamaan viitekehystä ja toteuttamaan tehokkaita toimia sellaisen kokonaisvaltaisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan luomiseksi, jolla edistetään hallittua, sääntöjenmukaista ja turvallista muuttoliikettä. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustaa

| 2.1 | Vapaaehtoisen paluun helpottaminen on ollut Euroopan unionin muuttoliikepolitiikan strateginen tavoite vuonna 2018 annetusta palauttamisdirektiivistä alkaen, ja se vahvistetaan myös uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vapaaehtoisella paluulla tarkoitetaan välinettä, jonka avulla EU:n alueella laittomasti oleskelevat maahanmuuttajat palaavat takaisin alkuperämaihinsa. Väline perustuu muuttajien vapaaehtoiseen päätökseen, ja sillä helpotetaan takaisinottoa lähtömaahan ja mahdollistetaan parempi uudelleenkotoutuminen vastaanottavaan yhteiskuntaan kuin pakkoteitse tapahtuvissa palautusmenettelyissä. Vuonna 2019 määrättiin palaamaan 491 195 laittomasti oleskelevaa kolmannen maan kansalaista, joista 142 320 tosiasiallisesti palasi kolmanteen maahan. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Strategian tarkoituksena on ottaa käyttöön yhteinen lähestymistapa, joka kattaa avustetun vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen järjestelmien suunnittelun, kehittämisen ja täytäntöönpanon jäsenvaltioissa. Siinä määritetään yhteisiä tavoitteita ja parannetaan kansallisten ohjelmien keskinäistä ja niiden ja Euroopan unionin ohjelmien välistä johdonmukaisuutta. Strategialla pyritään myös edistämään ja luomaan yhteisiä välineitä ja parantamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä näillä aloilla. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Paluussa ja uudelleenkotouttamisessa avustamisen tarkoituksena on auttaa sääntöjenvastaisesti tulleita muuttajia palaamaan vapaaehtoisesti ja aloittamaan itsenäisen elämän alkuperämaassaan, mikä vähentää laittoman takaisinmuuton riskiä. Paluussa avustaminen voi kattaa esimerkiksi neuvonnan ennen lähtöä, psykososiaalisen tuen, avun matkan järjestämisessä, avun välittömiin lääketieteellisiin tarpeisiin vastaamisessa ja taloudellisen tuen, jolla helpotetaan paluuta ja uuden elämän aloittamista saapumisen jälkeen. Uudelleenkotouttamistuen tarkoituksena on auttaa henkilöä kotiutumaan onnistuneesti yhteiskuntaan, ja se voi kattaa avustamisen ja neuvonnan heti saapumisen jälkeen, tuen tulonhankintakeinojen löytämisessä tai perustamisessa sekä toiminnan paikallisyhteisöjen kanssa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU rahoittaa suoraan tai jäsenvaltioiden ohjelmien kautta merkittävän määrän toimia, jotka liittyvät vapaaehtoiseen paluuseen ja uudelleenkotouttamiseen. Vuosina 2014–2018 rahoitettiin lähes 60:tä vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen ohjelmaa turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) kautta, ja vastaavia aloitteita on myös rahoitettu Euroopan kehitysrahaston ja muun muassa kehitysyhteistyön rahoitusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen kautta. Toisaalta monilla jäsenvaltioilla on omia vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen ohjelmia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Välineiden laaja kirjo on merkinnyt kokoelmaa erilaisia aloitteita, ohjelmia ja hankkeita, joilla ei usein ole yhteistä viitekehystä. Tämä on vaikeuttanut niiden arviointia mutta myös tehokasta täytäntöönpanoa. Strategian tavoitteena on edistää näiden viitekehysten yhteensovittamista ja tiivistää EU-maiden yhteistyötä avustetun vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen ohjelmien kehittämisessä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komission esittämässä strategiassa mainitaan seuraavat tavoitteet: 1) parantaa vapaaehtoisen paluun hyväksyntää maahanmuuttajien keskuudessa ja kasvattaa vapaaehtoisesti palaavien osuutta kaikista palaajista, 2) luoda jäsenvaltioiden välille uusi yhteistyön ja solidaarisuuden kanava, jolla edistetään palauttamisen tukijärjestelyä, 3) parantaa yksilöllisen ja yhteisöllisen avun tehokkuutta ja vähentää näin puutteita ja päällekkäisyyksiä sekä lisätä synergiaa muiden avunantajien ja kolmansien maiden kanssa myös suojelemalla paremmin haavoittuvassa asemassa olevia muuttajia, 4) muokata kestäviä paluu- ja uudelleenkotouttamistoimia niin, että otetaan huomioon yksilön tarpeet ja vastataan niihin, 5) edistää paluun pysyvyyttä ja vähentää sääntöjenvastaista takaisinmuuttoa myös vastaanottaville yhteisöille annettavalla tuella, 6) parantaa uudelleenkotouttamistoimien kestävyyttä yksilön ja yhteisön tasolla ja edistää myös niiden avulla kolmansien maiden kehityssuunnitelmia muun muassa luomalla niistä yhteyksiä muihin kehittämistoimintoihin, joita rahoitetaan jäsenvaltioiden tai EU:n tasolla, 7) parantaa kolmansien maiden valmiuksia ja osallistumista palautus-, takaisinotto- ja uudelleenkotouttamisprosesseihin ja 8) liittää edelliset tavoitteet osaksi lähestymistapaa, joka perustuu oikeuksiin ja jossa tärkeimmällä sijalla ovat muuttajat. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vapaaehtoinen paluu tarjoaa palautettavalle henkilölle todellisia mahdollisuuksia ja ottaa huomioon tämän tarpeet, odotukset ja paluunjälkeiset tulevaisuudennäkymät. Lisäksi paluumaat voivat osallistua siihen kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa. Uudelleenkotouttaminen on puolestaan paluuohjelmien tehokkuuden ja uskottavuuden edellytys: sitä varten on kehitettävä välineitä, joilla muuttajia autetaan selviytymään sosioekonomisista ja psykososiaalisista vaikeuksista, joita he kohtaavat palatessaan yhteisöönsä, ja tehdään paluusta pysyvämpi. Uudelleenkotouttaminen on suunniteltava yhdessä kansallisten ja paikallisten viranomaisten, vastaanottavien paikallisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta palautettavalle henkilölle ja tämän paikallisyhteisölle voidaan tarjota konkreettisia tulevaisuudennäkymiä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Strategiassa ehdotetaan käytännön toimintamalleja sidosryhmien auttamiseksi täytäntöönpanovaiheessa, jotta mainitut tavoitteet voidaan saavuttaa, sekä erilaisia välineitä tietoteknisistä ratkaisuista puuttuvien tietojen hankkimiseksi ja tietojenhallinnan helpottamiseksi aina ohjaukseen, jossa keskitytään hankkeiden hallinnointiin, kehitysohjelmien suunnitteluun ja valmiuksien luomiseen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Strategia on laadittu avoimessa osallistumisprosessissa, jossa on ollut mukana useita keskeisiä toimijoita sekä vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen ohjelmista vastaavia kansallisia viranomaisia, paluuhankkeisiin osallistuvia tahoja, palveluverkkoja jne. |
| --- | --- |

2.10

3.   Huomioita vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevan EU:n strategian esittämisestä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevaan EU:n strategiaan hallinnointivälineenä, jonka avulla pyritään parantamaan koordinointia ja jäsenvaltioiden yhteisiä tavoitteita muuttoliikkeen hallinnassa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että komission tiedonannossaan mainitsemat tarkistukset vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen välineeseen tuovat kaivattuja parannuksia. Lähestymistapojen yhdenmukaistaminen, paluun kustannusten alentaminen, tietojenkeruun parantaminen, palaajien neuvontajärjestelmän parantaminen, osapuolten välisen koordinoinnin parantaminen, vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevien hankkeiden kestävyyden tukeminen ja näiden ohjelmien määrärahojen lisääminen ovat asioita, joita ETSK pitää tarpeellisina välineiden tehostamiseksi. Lisäksi on välttämätöntä parantaa tietojenkeruuta ja hyvien käytänteiden kartoittamista saatujen kokemusten jakamiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kuten aiemminkin on todettu (SOC/649 (2)), ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että laillisen maahantulon kanavien edistämistä koskevia toimenpiteitä, jotka koskevat useimpia Euroopan unionissa oleskelevia ulkomaalaisia, ei kehitetä yhtä nopeasti ja laajasti kuin ehdotuksia, joilla pyritään ratkaisemaan sääntöjenvastaisuuksiin liittyviä kysymyksiä. Komitea muistuttaa, että liikkuvuuteen sovellettava kokonaisvaltainen lähestymistapa on olennaisen tärkeä, jotta voidaan tarjota vaihtoehtoja, joiden kirjo on rajavalvontaa ja palautuksia laajempi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on tietoinen vaikeuksista, joita useimmilla EU-mailla on palautusten toteutumisen varmistamisessa, sekä komission halukkuudesta siirtyä kohti yhteistä ja tehokasta eurooppalaista palauttamisjärjestelmää. ETSK muistuttaa kuitenkin, että useimmiten paluu ei suju ongelmitta alkuperämaiden puutteellisen osallistumisen ja myös sääntöjenvastaisesti maassa oleskelevien henkilöiden vastahakoisen osallistumisen vuoksi. Vapaaehtoista paluuta, jolla vältetään pakkoon perustuva maastapoistaminen, ei voida pitää ehdoitta tapahtuvana valintana. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK ilmaisee jälleen epäilynsä palauttamisen tukijärjestelystä, sillä jäsenvaltioiden osallistumiselle tähän mekanismiin ei ole selkeitä kannustimia, vaan se perustuu edelleen vapaaehtoiseen yhteisvastuullisuuteen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK antaa tunnustusta komission toimille paluun alalla niin kansallisten ohjelmien seurannan kuin EU:n rahoittamien aloitteidenkin suhteen. Tässä yhteydessä on syytä mainita eurooppalainen palautus- ja uudelleenkotouttamisverkosto, joka helpottaa muuttoliikkeen alalla toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä. Komissio suunnittelee, että Frontex ottaa vuodesta 2022 alkaen hoitaakseen verkoston toiminnan. Tämä huolestuttaa ETSK:ta suuresti, kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin työryhmän selvitys oikeuksien loukkaamisesta kyseisessä EU-virastossa. ETSK:n mielestä tämän suunnitelman toteuttamiseksi on välttämätöntä, että luodaan joustavat ja tehokkaat mekanismit Frontexin vastuuvelvollisuuden valvomiseksi ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi sen toiminnassa (3). Tätä seikkaa on ehdottomasti korostettava, sillä ihmisoikeuksien suojelu on keskeisen tärkeää kaikessa Euroopan unionin toiminnassa, myös muuttoliikepolitiikassa sekä paluu- ja uudelleenkotouttamisprosesseissa, ja Frontexin roolia on voitava valvoa (ja tarvittaessa korjata) reaaliaikaisesti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Paluu- ja uudelleenkotouttamisohjelmissa on mukana hyvin monenlaisia toimijoita, palvelun- ja koulutuksentarjoajia, tietojenvaihtojärjestelyjä ja resursseja niin lähtö- kuin saapumismaissakin. Tämä dynamiikka perustuu siihen, että Euroopan alueella oleskelee ihmisiä laittomasti. On huolestuttavaa ajatella, että voi syntyä liiketoimintaa, jonka kannattavuus perustuu nimenomaan näiden sääntöjenvastaisessa tilanteessa olevien henkilöiden olemassaoloon. Tämä voisi puolestaan yllyttää hyödyntämään tätä maahanmuuttokanavaa, johon sisältyy (vapaaehtoisen tai pakkoteitse tapahtuvan) paluun mahdollisuus. |
| --- | --- |

3.7

4.   Muita huomioita strategian lähestymistavasta

| 4.1 | ETSK katsoo edelleen, että Euroopan unionin maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan strategisena heikkoutena on keskittyminen lähes yksinomaan sääntöjenvastaisuuksien torjumiseen niin rajoilla kuin vapaaehtoisen paluun ja pakkoteitse tapahtuvan palauttamisenkin kautta. Sääntöjenvastaisten tilanteiden ehkäiseminen edellyttää, että otetaan käyttöön maahantulomekanismeja, jotka ovat sääntöjenmukaisia, joustavia, turvallisia ja tehokkaita ja joilla lisäksi rajoitetaan mahdollisuuksia luoda sääntöjenvastaisuuksiin perustuvaa taloudellista hyväksikäyttöä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on huolissaan mainitusta tavoitteesta lisätä nopeita vapaaehtoisia paluita ulkorajoilta, sillä se voi merkitä tinkimistä takeista. Jos vapaaehtoisen paluun prosessilla tarkoitetaan tarkkaan mietittyä päätöstä (jonka asianomainen henkilö on tehnyt), johon sisältyy uudelleenkotouttamistoimia (joissa on mukana kummankin maan viranomaisia), ei ole ymmärrettävää, miten tällaisen mallin voisi valita rajalla. Vapaaehtoisen paluun voidaan tällöin katsoa olevan kiertoilmaus karkotuksille tai taloudellisen hyvityksen maksamiselle palautettavia henkilöitä vastaanottaville maille, ilman että otetaan riittävästi huomioon näiden henkilöiden toiveita tai – mikä vieläkin huolestuttavampaa – oikeuksia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tehokas koordinointi kaikkien sidosryhmien välillä: ETSK kannattaa luonnollisesti julkiseen politiikkaan osallistuvien tahojen välisen koordinoinnin parantamista. Huolestuttavaa on kuitenkin se, että niiden toimijoiden ja sidosryhmien joukko laajenee, jotka näkevät vapaaehtoisessa paluussa liiketoimintamahdollisuuden eivätkä ota asianmukaisesti huomioon palautettavien henkilöiden tarpeita. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Solidaarisuuden ja yhteistyön lisääminen: Palauttamis- ja uudelleenkotouttamistoimet olisi toteutettava jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja solidaarisuuden puitteissa. Tätä varten on vahvistettava koordinointivälineitä paitsi taloudellisen panoksen muodossa myös hyödyntämällä tietämystä, sitoutumista ja saatuja kokemuksia. Lisäksi kaikkien toimien olisi perustuttava niiden kolmansien maiden kunnioittamiseen, missä näitä aloitteita toteutetaan, ja kumppanuuteen niiden kanssa, niin että edistetään paitsi institutionaalista osallistumista myös kansalaisyhteiskunnan yhteistyötä ja panosta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kolmansista maista ja niiden välillä tapahtuvan muuttajien vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen tukeminen: ETSK katsoo, että panostaminen kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön on keskeisen tärkeää muuttoliikkeen hallinnan kannalta. Keskittyminen tässä yhteistyössä välineisiin, joiden resurssien saatavuus on kytköksissä sääntöjenvastaisuuteen, ei vaikuta tarkoituksenmukaisimmalta keinolta ehkäistä sääntöjenvastaisuuksia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tuloksellinen paluuneuvonta ja palveluihin ohjaaminen: Muuttajille suunnatun tiedotuksen parantaminen kaikissa prosessin vaiheissa on keskeisen tärkeää, sillä jokaisen oikeudet ovat luovuttamattomia ja ne on taattava jopa maastakarkotusmenettelyssä. Juuri tästä syystä ja koska toimiviin vapaaehtoisen paluun ohjelmiin osallistuu monia eri toimijoita (alkuperä- ja kohdemaassa, muuttajayhteisöissä jne.), niitä ei voida rakentaa pikavälineiksi, joilla ei ole selkeää yhteyttä uudelleenkotouttamishankkeisiin. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Tuen laadun varmistaminen: ETSK on luonnollisesti samaa mieltä myös siitä, että on tärkeää tukea vapaaehtoista paluuta monenlaisilla palveluilla ja toimilla, jotka ulottuvat neuvonnasta, lääketieteellisestä ja psykologisesta tuesta taloudelliseen, oikeudelliseen ja logistiseen apuun matkan järjestämisessä. Siksi on jälleen syytä korostaa, ettei vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen ohjelmia voida pitää laajasti sovellettavina ja yleispätevinä välineinä: esimerkiksi perheiden vapaaehtoinen paluu edellyttää erityisen huomion kiinnittämistä alaikäisiin toisin kuin muissa paluutilanteissa. Frontexin rooli joidenkin näiden palvelujen tarjoamisessa ja arvioimisessa herättää tällä hetkellä huolta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Uudelleenkotouttamistuen kestävyyden ja kumppanimaiden omavastuullisuuden edistäminen: Tämä on ratkaisevan tärkeä asia paitsi palaavien henkilöiden tulevaisuuden myös laittoman takaisinmuuton estämistä koskevan tavoitteen kannalta. ETSK varoittaa jälleen, että on epäjohdonmukaista tarjota kannustimia ohjelmissa, jotka perustuvat sääntöjenvastaisesti maassa oleskelevien henkilöiden olemassaoloon, sillä tämä voi vähentää alkuperämaiden halukkuutta toteuttaa toimia näiden muuttovirtojen hillitsemiseksi. Lisäksi vapaaehtoisen paluun kaltaisen politiikan tehokkuuden perustuminen täysin olosuhteisiin, jotka riippuvat kolmansien maiden tahdosta, voi heikentää ratkaisevalla tavalla Euroopan muuttoliikepolitiikan uskottavuutta ja johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen rahoitus: On selvää, että EU on keskeinen toimija vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen ohjelmien eri osa-alueiden rahoittamisessa. On olennaisen tärkeää, että kolmansien maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä kaikilla osa-alueilla otetaan huomioon kyseisten kolmansien maiden suhtautuminen kansainväliseen julkisoikeuteen sekä ihmisoikeuksien ja yksilön perusvapauksien suojeluun. Kaikelle yhteistyölle kolmansien maiden kanssa, kun kyse on ihmisoikeuksiin liittyvistä asioista, on saatava Euroopan parlamentin hyväksyntä. Paluuseen liittyvän yhteistyön ottaminen Euroopan unionin ulkoisen toiminnan ja naapuruuspolitiikan ennakkoedellytykseksi on itse asiassa voimakkaampi kannustin sääntöjenvastaisuuksiin kuin mekanismi niiden vähentämiseksi. |
| --- | --- |

4.9

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ks. Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (LIBE), 14. heinäkuuta 2021, https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/238156/14072021%20Final%20Report%20FSWG_en.pdf

1

Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations,

(2)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 15.

2

(3)  Ks. tätä koskevat suositukset asiakirjassa Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (LIBE), 14. heinäkuuta 2021, https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/238156/14072021%20Final%20Report%20FSWG_en.pdf

3

Report on the fact-finding investigation on Frontex concerning alleged fundamental rights violations

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/91 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/91

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva EU:n strategia vuosiksi 2021–2025”

(COM(2021) 170 final)

(2021/C 517/14)

| Esittelijä: | Rafał Bogusław JANKOWSKI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Rafał Bogusław JANKOWSKI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 226/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 31.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

226/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevasta strategiasta vuosiksi 2021–2025. Strategiassa esitetään painopisteet, toimet, jotka on määrä toteuttaa, ja tavoitteet, jotka on tarkoitus saavuttaa seuraavien viiden vuoden aikana. Se on erityisen tervetullut, koska kyseessä on ensimmäinen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen strategia Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, ja siinä asetetaan konkreettisia keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita, jotka on saavutettava perusoikeuksia tinkimättä kunnioittaen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa, että strategia perustuu pääasiassa rajatylittävää ja myös kansainvälistä yhteistyötä tukevien nykyisten välineiden vahvistamiseen, jotta voidaan torjua ensisijaisena painopisteenä olevia rikoksia, estää rikollisen toiminnan rahoitus ja taloudelliset, myös korruption keinoin tapahtuvat soluttautumismenetelmät sekä estää rikollisia hyödyntämästä uutta teknologiaa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden tulisi kyetä ennakoimaan rikollisjärjestöjen toimintaa, jotta sitä pystyttäisiin ehkäisemään. Tässä tulisi keskittyä seurantaan, riskialttiiden ympäristöjen soluttautumiseen, tietojen keräämiseen ja analysointiin sekä ennalta ehkäiseviin toimiin. Tässä yhteydessä olisi erityisesti painotettava kattavien nykyaikaisten kansainvälisen yhteistyön muotojen kehittämistä, käytettävien järjestelmien ja tietokantojen toiminnallisten valmiuksien parantamista, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa tehtävää yhteistyötä sekä investointeja uudenlaisen teknologian. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen kehittää edelleen toimia osana EU:n turvallisuuspoliittista EMPACT-sykliä (Euroopan monialainen rikosuhkien torjuntafoorumi). ETSK pitää täysin perusteltuna ilmoitusta lisätä tämän aloitteen rahoitusta sekä tukea kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön kehittämiseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on vakuuttunut siitä, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös seuraaviin seikkoihin:






  — | Europolin ja Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) antama apu ja tuki huumausainerikollisuutta koskevassa riskianalyysissä |
| --- | --- | --- |

1.5

—

Europolin ja Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) antama apu ja tuki huumausainerikollisuutta koskevassa riskianalyysissä

| — | nykyisten järjestelmien, kuten SIS-järjestelmän, Prüm-puitteiden, matkustajarekisteritietojen (PNR) ja ennalta annettavien matkustajatietojen (API), kehittäminen ja niiden toiminnan tehostaminen |
| --- | --- |

—

nykyisten järjestelmien, kuten SIS-järjestelmän, Prüm-puitteiden, matkustajarekisteritietojen (PNR) ja ennalta annettavien matkustajatietojen (API), kehittäminen ja niiden toiminnan tehostaminen

| — | yhteistyöverkostojen ja kansainvälisen toiminnan kehittäminen järjestäytyneiden rikollisryhmien sekä suurinta uhkaa tuottavien ”erittäin merkittäväksi luokiteltujen kohteiden” (High Value TARGET, HVT) torjumiseksi tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

yhteistyöverkostojen ja kansainvälisen toiminnan kehittäminen järjestäytyneiden rikollisryhmien sekä suurinta uhkaa tuottavien ”erittäin merkittäväksi luokiteltujen kohteiden” (High Value TARGET, HVT) torjumiseksi tehokkaasti.

| 1.6 | ETSK korostaa kannattavansa lisärahoitusta, jolla tuetaan jäsenvaltioita pitkälle viedyissä kyberratkaisuissa sähköisen tiedon hankkimiseksi, sähköisen todistusaineiston turvaamiseksi ja erityisten teknisten laitteiden ja ohjelmistojen asettamiseksi aktiivikäyttöön rajat ylittäviä operaatioita ja tutkintaa varten. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa on ratkaisevan tärkeää vahvistaa varallisuuden takaisinhankintaa ja rahanpesun vastaisia toimenpiteitä sekä edistää talousrikostutkintaa järjestäytyneen rikollisuuden tuottaman hyödyn eliminoimiseksi ja lailliseen talouteen ja yhteiskuntaan soluttautumisen estämiseksi (1). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK toteaa, että järjestäytyneellä rikollisuudella voi olla voimakas vaikutus paikallisyhteisöihin, julkisiin ja kunnallisiin palveluihin, heikossa asemassa olevien ryhmien suojeluun, paikallisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, toimintaympäristöön sekä ilmastoneutraaliuteen liittyviin toimiin. ETSK suosittaa lisäämään laajasti ymmärretyssä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, erityisesti sen ehkäisemisessä, seuraavien tahojen roolia: kansalaisjärjestöt, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, tiedemaailma, nuorisojärjestöt, yhteiskunnallisen valvonnan instituutiot ja väärinkäytösten paljastajat. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia yhteiskunnallisia kampanjoita, jotta kansalaiset saavat tarvittavat tiedot siitä, miten järjestäytyneet rikollisryhmät toimivat ja miten niitä pystyy välttämään. Yhteistyö eurooppalaisen rikoksentorjuntaverkoston kanssa täydentää tämän tyyppistä toimintaa erinomaisella tavalla. Kunkin jäsenvaltion on pyrittävä kaikin tavoin luomaan selkeä, turvallinen ja anonymisoitu tietojärjestelmä sellaisia tapahtumia ja ilmiöitä varten, jotka voivat liittyä järjestäytyneeseen rikollisuuteen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa, että yksi järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tärkeimmistä näkökohdista on lainvalvontaviranomaisten ja oikeuslaitoksen digiosaamisen varmistaminen, mukaan lukien digitaalisten johtolankojen ja todisteiden saatavuus. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK ehdottaa, että kansalaisyhteiskunnan tiedonsaantimahdollisuuksien parantamiseksi perustetaan mekanismi, jolla arvioidaan järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian 2021–2025 täytäntöönpanoa (väli- ja loppuarviointi) Euroopan komission toimittamien tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK toteaa, että jotta voidaan tehokkaasti ehkäistä ja torjua järjestäytyneitä rikollisryhmiä ja varmistaa turvallisuus, joka on yksi EU:n kansalaisten tärkeimmistä prioriteeteista, lainvalvontaviranomaisten on saatava käyttöönsä tarvittavat tiedot niin, että samalla kunnioitetaan täysimääräisesti perusoikeuksia. Tietojen käsittelyyn ei tulisi liittyä huolia yksityisyyden suojasta ja perusoikeuksista. Henkilötietojen käsittely on jo hyvin tiukasti säänneltyä, ja ajan tasalla oleva ja yhdenmukainen lainsäädäntö mahdollistaisi tietosuojaan liittyvien kysymysten tehokkaamman tarkastelun. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK pitää tervetulleena ja kannattaa aloitetta kehittää yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ja erityisesti seuraavia toimia:






  — | neuvotteluiden aloittaminen Eurojustin ja kolmansien maiden välisistä yhteistyötä koskevista sopimuksista |
| --- | --- | --- |

1.13

—

neuvotteluiden aloittaminen Eurojustin ja kolmansien maiden välisistä yhteistyötä koskevista sopimuksista

| — | Europolin ja kolmansien maiden välistä yhteistyötä koskevien neuvottelujen tehostaminen |
| --- | --- |

—

Europolin ja kolmansien maiden välistä yhteistyötä koskevien neuvottelujen tehostaminen

| — | kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa yhdessä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa. |
| --- | --- |

—

kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa yhdessä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa.

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Euroopan komission ehdotuksessa järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevaksi EU:n strategiaksi vuosiksi 2021–2025 pyritään puuttumaan järjestäytyneen rikollisuuden monitahoiseen ja laajaan ongelmaan kattavalla tavalla. Strategiassa esitetään painopisteet, toimet, jotka on määrä toteuttaa, ja tavoitteet, jotka on tarkoitus saavuttaa seuraavien viiden vuoden aikana. Se on erityisen tervetullut, koska kyseessä on ensimmäinen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen strategia Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, ja siinä asetetaan konkreettisia keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita, jotka on saavutettava perusoikeuksia tinkimättä kunnioittaen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komissio huomauttaa, että järjestäytynyt rikollisuus on keskeinen uhka ihmisten turvallisuudelle kaikkialla EU:ssa. EU:n alueella toimii yhä enemmän järjestäytyneitä rikollisryhmiä, jotka tuottavat valtavia voittoja ja käyttävät niitä oman toimintansa laajentamiseen ja lailliseen talouteen soluttautumiseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan komission asettamat painopisteet osoittavat, että EU:n tasolla on tehostettava toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioita järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Tähän pyritään seuraavin keinoin:






  — | lainvalvonta- ja oikeusyhteistyön tehostaminen |
| --- | --- | --- |

2.3

—

lainvalvonta- ja oikeusyhteistyön tehostaminen

| — | järjestäytyneen rikollisuuden rakenteiden hajottaminen ja toimien kohdistaminen painopisteenä oleviin rikoksiin |
| --- | --- |

—

järjestäytyneen rikollisuuden rakenteiden hajottaminen ja toimien kohdistaminen painopisteenä oleviin rikoksiin

| — | järjestäytyneen rikollisuuden tuottamien voittojen eliminointi ja lailliseen talouteen ja yhteiskuntaan soluttautumisen estäminen |
| --- | --- |

—

järjestäytyneen rikollisuuden tuottamien voittojen eliminointi ja lailliseen talouteen ja yhteiskuntaan soluttautumisen estäminen

| — | lainvalvontaviranomaisten ja oikeuslaitoksen digiosaamisen varmistaminen. |
| --- | --- |

—

lainvalvontaviranomaisten ja oikeuslaitoksen digiosaamisen varmistaminen.

| 2.4 | Kaikki hankkeet operatiivisen ja ei-operatiivisen yhteistyön ja koulutuksen yhteydessä toteutettavan toiminnan määrittämiseksi ja tehostamiseksi ovat tärkeitä, kuten myös sellaiset (erilaiset, vaihtelevat) aloitteet, jotka osoittavat, että nykyisessä tilanteessa ja järjestäytyneen ja vakavan rikollisuuden erilaisten uhkien edessä ei ole muita keinoja ja mahdollisuuksia kuin tehdä yhteistyötä, olla yhteistoiminnassa, vaihtaa hyviä käytäntöjä kansainvälisten kumppaneiden kanssa, hioa olemassa olevien järjestelmien toimintaa ja investoida uuden teknologian kehittämiseen. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä ja erityistä

| 3.1 | Vakava ja järjestäytynyt kansainvälinen rikollisuus on yksi suurimmista maailmanlaajuisista uhkista nykyaikaisten yhteiskuntien kehitykselle. Järjestäytyneet rikollisryhmät ovat erittäin liikkuvia, ja ne toimivat useimmiten kansainvälisesti, minkä vuoksi yksittäiset maat eivät voi torjua niitä tehokkaasti. Järjestäytyneen rikollisuuden rajat ylittävä luonne edellyttää tiivistä yhteistyötä Euroopan unionissa toimivien yksiköiden, toimielinten ja vastaavien ulkomaisten elinten sekä kansainvälisten järjestöjen välillä. ETSK pitääkin komission strategiaa oikea-aikaisena ja erittäin tärkeänä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tämän päivän uhat merkitsevät sitä, että on paitsi luotava uusia yhteistyöaloja, joissa yhdistyvät eri toimijoiden toimivaltuudet turvallisuuden alalla, myös vahvistettava rikollisuuden ehkäisy- ja torjuntamekanismeja ja hyödynnettävä lisäksi muita välineitä ja teknologioita. ETSK katsoo, että tällä alalla tarvitaan tiivistä yhteistyötä EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä sekä koordinointia ja Europolin operatiivisen tuen hyödyntämistä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä kehittää edelleen toimintakonseptia järjestäytyneiden rikollisryhmien ja suurinta uhkaa tuottavien erittäin merkittäväksi luokiteltujen kohteiden torjumiseksi hyödyntämällä operatiivisia toimintaryhmiä (Operational Task Force, OTF), kansainvälisiä hankkeita ja alueellisia aloitteita. Sekä ”erittäin merkittäväksi luokiteltujen kohteiden” käsitettä että operatiivisia työryhmiä olisi pidettävä esimerkkinä konkreettisesta käytännön tuesta EU:n jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kybertoimintaympäristössä tällä hetkellä havaittavassa rikollisessa toiminnassa käytetään kehittyneitä teknologioita tuliaseiden ja ampumatarvikkeiden, räjähteiden raaka-aineiden, huumausaineiden ja synteettisten huumeiden laittomaan kauppaan liittyvien perinteisten rikosten tekemiseen. Suurin este tämän tyyppisten rikosten tehokkaalle havaitsemiselle on epäilemättä anonymisoitujen välineiden käyttö rikollisessa toiminnassa. Salattu viestintä rikoksentekijöiden käyttämien eri sovellusten ja pikaviestilaitteiden kautta on vakava ongelma havaitsemisprosessissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yksi suurimmista puutteista on se, että lainvalvontaviranomaisilla ei ole pääsyä järjestäytyneen rikollisuuden ryhmien käyttämään salattuun viestintään. Koska tietoja ei ole saatavilla, toimintaan ei pystytä ryhtymään ajoissa. Komitea katsookin, että komission alulle panemaa Europolin uutta salauksenpurkuvälinettä, joka auttaa vastaamaan näihin haasteisiin, on pidettävä erittäin käytännöllisenä ja tarpeellisena. Uuden teknologian nopea kehitys edellyttää kuitenkin lisää työtä kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Toinen kyberrikollisuutta vastaan käytävän taistelun lohko on pimeä verkko eli internetin vyöhyke, minne pääsee käyttämällä ToR-verkostoa ja missä varmistetaan kryptomarkkinoita käyttävien rikollisten anonyymius tehokkaasti. Näissä maanalaisissa kauppapaikoissa käydään laitonta asekauppaa, huumekauppaa, kaupitellaan varastettuja luottokorttitietoja ja haittaohjelmia tai tarjotaan palkkamurhaajien palveluksia. Maksut suoritetaan virtuaalivaluutoin, joita voidaan käyttää rikollisesta toiminnasta kybertoimintaympäristössä saatujen varojen anonyymin siirron välineenä (esim. bitcoin) myös rikoksen kautta hankittujen varojen pesuun. Lainvalvontaviranomaisilla ei ole asianmukaisia oikeudellisia välineitä vaatia palveluntarjoajia asettamaan saataville salausavaimia, jotka mahdollistavat pääsyn viestintäsisältöön, toimittamaan maksutta tietoja vireillä olevia menettelyjä varten tai rekisteröimään puheluita ja tekstiviestejä koskevat käyttäjätiedot ja IP-tapahtumat. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä parantamaan oikeudellista kehystä, jotta voidaan tukea ja vahvistaa jäsenvaltioiden erikoistuneiden laitosten valmiuksia torjua tehokkaasti näitä uhkia. Ilmoitusta siitä, että yhteisen tutkimuskeskuksen avulla kehitetään seurantaväline, jolla kerätään tietoa laittomasta toiminnasta pimeässä verkossa, on syytä pitää erittäin kunnianhimoisena. Samalla tällaisen välineen kehittäminen voidaan katsoa merkittäväksi tekijäksi torjuttaessa järjestäytynyttä rikollisuutta kybertoimintaympäristössä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Lainvalvontaviranomaisten käytännön työ ja näille kertynyt kokemus kertovat riskin kryptovaluuttojen käyttämisestä rikolliseen toimintaan, myös rahanpesuun ja petoksiin, kasvaneen – erityisesti tietoverkoissa – suorituksissa, jotka liittyvät kiristysrikoksiin, joissa kiristysohjelmat ovat verkkohyökkääjän aseena. Yhtä tärkeä ja nähtävissä oleva uhka on rikollisten mahdollisuus käyttää kryptovaluuttoja poistaakseen riskin siitä, että lainvalvontaviranomaiset takavarikoivat laittomia varoja. ETSK suosittaa lisätoimia rahaliikenteen seurantaa ja valvontaa koskevan sääntelyn kehittämiseksi tämän tyyppisiä välineitä käyttäen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK katsoo, että on syytä olla tyytyväinen siihen, että tekniikan kenttä on toinen jäsenvaltioille annettavan tuen ala. Pitkälle kehitetyn infrastruktuurin tarjoaminen lisää toiminnan tehokkuutta ja vähentää merkittävästi yksittäisiin instituutioihin kohdistuvaa taloudellista rasitetta (mikä lisää valtiollisella tasolla tapahtuvan varainkäytön tuloksekkuutta). Jäsenvaltioiden haasteena onkin päivittää sellaisten välineiden laitteistoja ja ohjelmistoja, joilla torjutaan tehokkaasti tietoverkkorikollisuutta, joka nopeasti muuttuvilla markkinoilla ja niiden kehittyessä aiheuttaa merkittäviä taloudellisia rasitteita yksittäisille laitoksille. ETSK suosittaakin, että komissio ja jäsenvaltiot arvioisivat paremmin laitosten tarpeita ja osoittaisivat riittävästi resursseja, jotta ne voivat toimia tehokkaasti näitä uhkia vastaan. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK kannattaa ja pitää erittäin tärkeänä Euroopan komission aikomusta ehdottaa lainsäädäntöä, jolla parannetaan lasten suojelua seksuaaliselta hyväksikäytöltä muun muassa velvoittamalla verkkopalvelujen tarjoajat paljastamaan tunnettu lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvä materiaali ja ilmoittamaan siitä viranomaisille (2). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EU:n soveltama väärentämisen torjuntavälineistö, jonka myötä vahvistetaan lainvalvontaviranomaisten, oikeudenhaltijoiden ja välittäjien välistä yhteistä toimintaa, yhteistyötä ja tiedonvaihtoa koskevat periaatteet, kasvattaa merkitystään erityisesti lääke- ja terveystuotteiden väärentämisen yhteydessä covid-19-pandemian aikana. Järjestäytynyt rikollisuus on ollut mukana väärennettyjen suojavarusteiden, testipakkausten ja lääkkeiden tuotannossa ja toimittamisessa. Koska ETSK pitää yhteistyötä ja tiedonvaihtoa keskeisenä tekijänä, se kannattaa tämän välineen kehittämistä edelleen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK katsoo Euroopan kansalaisyhteiskunnan edustajana, että ympäristösuojelun ja kulttuuriomaisuuden aloilla tapahtuva toiminta edellyttää asianmukaista tukea ja myös valmiuksien kehittämistä ja järjestelmällistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot hyödyntävät rahanpesun vastaisen operatiivisen verkoston (AMON-verkosto) ja Camden Asset Recovery Inter-Agency -verkoston (CARIN-verkosto) tarjoamia mahdollisuuksia. AMON-verkosto on rahanpesun vastaisten lainvalvontayksiköiden epävirallinen kansainvälinen verkosto ja CARIN-verkosto on varojen jäljittämiseen, jäädyttämiseen, takavarikointiin ja menetetyksi tuomitsemiseen erikoistuneiden lainvalvonta- ja oikeusalan ammattilaisten epävirallinen verkosto. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK kannattaa komission ehdotusta kehittää kyberrikollisuutta koskeva koulutusjärjestelmä ja suosittaa erityisesti sertifiointi- ja akkreditointijärjestelmän luomista digitaalisen rikostutkinnan asiantuntijoille erittäin käytännöllisenä ulottuvuutena tietoverkkorikollisuuden torjunnassa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Vakava ja järjestäytynyt rikollisuus on yksi suurimmista maailmanlaajuisista uhkista nykyaikaisten yhteiskuntien kehitykselle. Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ei ole koskaan ollut yhtä suuri haaste kuin nykyään. Rikollisten toimintatavat ovat muuttumassa yhä pidemmälle kehittyneiksi, erikoistuneemmiksi, verhotummiksi ja erilaisiin muihin toiminnan muotoihin kätketyiksi. ETSK katsookin, että kaikki hankkeet operatiivisen ja ei-operatiivisen yhteistyön sekä koulutuksen yhteydessä toteutettavan toiminnan määrittämiseksi ja tehostamiseksi ovat tärkeitä, kun otetaan huomioon, että nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa ja järjestäytyneen ja vakavan rikollisuuden erilaisten uhkien edessä ei ole muita keinoja ja mahdollisuuksia kuin tehdä yhteistyötä, olla yhteistoiminnassa ja vaihtaa hyviä käytäntöjä kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Rikollisen toiminnan rahoituksen torjunta ja varojen takaisin periminen ja menetetyksi tuomitseminen ovat olennaisen tärkeitä asioita rikollisen toiminnan paljastamiseksi, rikollisten rakenteiden hajottamiseksi, vaikenemisen muurin murtamiseksi ja uuden rikollisen toiminnan estämiseksi. Se myös estää lailliseen talouteen ja yhteiskuntaan soluttautumisen. Alan oikeudellisen kehyksen kehittymisestä ja lainvalvontaviranomaisten taktiikan edistysaskeleista huolimatta vain yksi prosentti rikoksella saaduista varoista takavarikoidaan. ETSK katsoo, että pimeässä verkossa tapahtuvan huumekaupan torjunnan haasteina ovat ennen kaikkea nopeasti muuttuvat markkinat (markkinoiden erityisen lyhyt ”elinaika”) ja monimutkainen kryptovaluutoissa tapahtuvien maksujen tunnistamisjärjestelmä. Se, että lainvalvontaviranomaisilla ei ole laaja-alaista käsitystä verkkorikollisuudesta ja eritoten internetissä ja pimeässä verkossa harjoitettavasta huumausainerikollisuudesta, on heikkous, joka voidaan poistaa, jos komission ehdotukset pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK ehdottaa, että harkittaisiin toimenpiteitä rikollisuuden ehkäisemiseksi lisäämällä yleistä tietoisuutta. Tähän voisi sisältyä julkisia kampanjoita, joilla lisätään kansalaisten tietoisuutta uusista uhkista, järjestäytyneen rikollisuuden aloista ja kulloisistakin toimintatavoista, sillä yhteiskunta ja kansalaiset eivät useinkaan tiedosta järjestäytyneiden rikollisryhmien toimintaa rikolliseksi.
  Helppokäyttöisen järjestelmän luominen viranomaisille ilmoittamiseksi (ilmoitusten anonymisointi), kun EU:n kansalaiset havaitsevat rikollista toimintaa, voisi vaikuttaa merkittävästi sekä turvallisuuden tunteeseen että järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehokkuuteen. |
| --- | --- |

3.17

Helppokäyttöisen järjestelmän luominen viranomaisille ilmoittamiseksi (ilmoitusten anonymisointi), kun EU:n kansalaiset havaitsevat rikollista toimintaa, voisi vaikuttaa merkittävästi sekä turvallisuuden tunteeseen että järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehokkuuteen.

| 3.18 | Lainvalvontaviranomaiset ja poliisiviranomaiset kaikkialla maailmassa reagoivat rikoksiin yleensä vasta niiden tapahduttua, eivätkä ne useinkaan pysty estämään rikosta ennalta käsin. ETSK pitää reagointia ja rikollisen toiminnan estämistä ihanteellisena tapana toimia, mutta kaikkien tulisi olla tietoisia siitä, että pysytteleminen askeleen edellä rikollisryhmiä on äärimmäisen vaikeaa. Rikolliset hyödyntävät vaivattomasti uutta teknologiaa, heitä eivät rajoita budjettimääräykset, lait eikä poliittinen korrektius, ja heille ihmisten elämä on toissijainen seikka voitonhankintaan nähden. Rikolliset sopeutuvat hyvin nopeasti uusiin olosuhteisiin, luovat uusia työtapoja ja valtaavat alueita, missä he eivät ole vielä ennen toimineet. Esimerkkinä tästä voidaan mainita covid-19-pandemia. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Euroopan monialaisen rikosuhkien torjuntafoorumin työskentelyn puitteissa laaditaan vuosittain operatiivisia toimintasuunnitelmia, joilla vastataan rikollisuuden viimeisimpiin suuntauksiin Euroopan tasolla ja maailmanlaajuisesti. Toimintasuunnitelmassa otetaan huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja unionin kanssa yhteistyötä tekevien kolmansien maiden, kuten Islannin, Norjan ja Sveitsin, esiin tuomat ongelmat. Eri tahojen työ mahdollistaa ongelmien havaitsemisen varhaisessa vaiheessa mutta myös asianmukaisten työmenetelmien kehittämisen. Lisäksi on tuettava taloudellisesti operatiivista toimintaa järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | ETSK korostaa sellaisten järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevien uusien välineiden merkitystä kuin a) SIS-järjestelmä, Prüm-puitteet, matkustajarekisteritiedot (PNR) ja ennalta annettavat matkustajatiedot (API); b) yhteisten tutkintaryhmien foorumi viestinnän ja tietojenvaihdon parantamiseksi ja tässä yhteydessä lisäksi Eurojustin yhteistyön tiivistäminen kolmansien maiden kanssa; c) ”erittäin merkittäväksi luokitellut kohteet” (High Value TARGET, HVT), jolloin operatiivisia työryhmiä, kansainvälisiä hankkeita ja alueellisia aloitteita käytetään yhteistyöverkostojen ja kansainvälisen toiminnan kehittämiseksi järjestäytyneiden rikollisryhmien tehokasta torjumista varten. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Jäsenvaltioiden lainsäädännön tai käytäntöjen erot mainitaan usein syynä kansainvälisen yhteistyön heikkouksiin tai sen puuttumiseen kokonaan. Aloite poliisiyhteistyötä koskevan EU:n säännöstön luomisesta onkin erityisen tervetullut. Ulkopuolinen selvitys, jonka Euroopan komissio on jo käynnistänyt arvioinnin tekemiseksi järjestäytynyttä rikollisuutta koskevasta, neuvoston vuoden 2008 puitepäätöksestä, on epäilemättä hyödyllinen tässä suhteessa. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Tärkeä rooli paikallisen ulottuvuuden edistämisessä – yhdessä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi sovellettavan hallinnollisen menettelyn kanssa – on metodilla, jonka avulla paikallisviranomaiset voivat yhteistyössä lainvalvontaviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa käyttää hallinnollisia välineitä estämään järjestäytynyttä rikollisuutta soluttautumasta laillisiin yrityksiin ja hallinnollisiin rakenteisiin. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan ongelmana, jota käsitellään kattavasti vuosia 2021–2025 koskevassa Euroopan komission strategiassa, on jatkuvasti muuttuva rikollisuuden ilmiö, joka liittyy eri muodoissaan kaikkiin elämänaloihin sekä poliittiseen ja yhteiskunnalliseen elämään. Järjestäytynyt rikollisuus hyödyntää digitaalisen aikakauden uusimpia edistysaskeleita ja käyttää edelleen hyväkseen köyhyyttä ja alhaisimpia viettejä, ja tekee epätoivoisista ihmisistä rikollisryhmistä riippuvaisia ja pakottaa heidät terrorisoimalla rikolliseen toimintaan. ETSK tiedostaa, että tämä edellyttää EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisiä toimia ja sen ymmärtämistä, että on tarpeen pysyä rikollisjärjestöjen edellä ja havaita kehityssuuntaukset rikollisryhmissä, jotka eivät toiminnassaan piittaa poliittisista eivätkä hallinnollisista rajoista. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | ETSK on käsitellyt hiljattain lausunnoissaan ja tiedonannossaan terrorismin torjuntaa järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan yhteydessä. ETSK jatkaa järjestäytyneen rikollisuuden vastaisten toimien seuraamista kansalaisyhteiskunnan nimissä ja on tyytyväinen komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille esittämiin ehdotuksiin ottaa Euroopan ulkosuhdehallinto, Eurojust ja Europol mukaan kolmansien maiden kanssa asiasta käytäviin neuvotteluihin (3). |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, riippumattomia valvontaelimiä ja väärinkäytösten paljastajia olisi kuultava ja ne olisi otettava täysin turvatusti mukaan järjestäytyneen rikollisuuden torjuntamekanismiin, jotta voidaan suojella tehokkaasti kansalaisia, Euroopan taloutta ja paikallisyhteisöjä sekä turvata oikeusvaltio ja perusoikeudet. |
| --- | --- |

3.25

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6.

1

(2)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 58.

2

(3)  Asiakokonaisuudet SOC/673: ”Europolin toimivaltuuksien vahvistaminen” (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 66), SOC/675: ”Terrorismintorjuntadirektiivin arviointi” ja SOC/676: ”EU:n terrorisminvastainen ohjelma” (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 71).

3

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/97

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista”

(COM(2021) 282 final – 2021/0137 (NLE))

(2021/C 517/15)

| Esittelijä: | Marina Elvira CALDERONE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Marina Elvira CALDERONE

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 11.6.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohta |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 185/1/16 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 11.6.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohta

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

7.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

23.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

185/1/16

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Ne tarjoavat hyödyllisen ohjenuoran työllisyyspolitiikoille, jotta voitaisiin tukea toivottua ulospääsyä pandemiakriisistä ja ohjata taloudellisen tuen eri muotoja työllisyyden kannalta suotuisaan tulokseen. Suuntaviivat ovat myös arvokas viitekehys elpymis- ja palautumistoimille, joilla pyritään luomaan perusta laadukkaiden työpaikkojen luomiselle ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestävässä taloudessa. Tehokkaan työllisyyspolitiikan koordinointi on keskeinen tekijä pyrittäessä parantamaan jäsenvaltioiden välistä yhteenkuuluvuutta ja vähentämään sosiaalista ja taloudellista eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Työllisyyden suuntaviivoissa olisi otettava huomioon covid-19-pandemian vaikutukset työmarkkinoihin, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma ja Porton sosiaalialan huippukokouksen tulokset, joissa asetettiin kunnianhimoisia tavoitteita työllisyyden, köyhyyden torjumisen ja taitojen hankkimisen osalta. On myös seurattava SURE-ohjelman ja Next Generation EU -välineen kaltaisten tukivälineiden työllisyysvaikutusta, koska ne perustuvat unionin yhteisten joukkovelkakirjojen liikkeellelaskuun eräänlaisena velkamuotona, jolla tuetaan myös työllisyyspolitiikkaa. Kansallisilla elpymis- ja palautumissuunnitelmilla varmistetaan lisäksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen resurssien saatavuus, mutta niihin liitetään tavoitteita, toiminta-aloja ja varainkäyttöä koskevia ehtoja ja niissä kiinnitetään erityistä huomiota aktiiviseen työvoimapolitiikkaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:n politiikat on sovitettava yhteen työllisyyden suuntaviivoihin sisältyvien tavoitteiden kanssa, ja niillä on vahvistettava työmarkkinoita, tuettava yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä Euroopan unionin sosiaalista markkinataloutta ja vahvistettava rakenteellisia toimenpiteitä, joilla pyritään siirtymään tilapäisistä työsuhdeturvatoimista laadukkaiden työpaikkojen luomiseen. Tässä yhteydessä on edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, työehtosopimusneuvotteluja ja työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumista valintoihin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Työvoiman kysynnän lisäämistä koskevan suuntaviivan 5 osalta ETSK katsoo, että kysynnän elvyttämisprosessiin on liitettävä toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan kysyntää edistämällä työmarkkinoille pääsyä, yritysten taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä sekä työntekijöiden ammattitaidon kehittämistä ja työolojen parantamista. Tämä voidaan saavuttaa hyödyntämällä kattavasti mahdollisuuksia muuttaa tuotantojärjestelmiä, ottamalla käyttöön ympäristökestävyyttä edistäviä digitaaliteknologioita ja välineitä sekä edistämällä elinikäistä oppimista. Talouspoliittiset toimenpiteet on sovitettava tiiviisti yhteen työvoiman kysyntää lisäävien politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Työvoiman tarjonnan parantamista sekä työhön pääsyn, taitojen ja osaamisen parantamista koskevan suuntaviivan 6 kohdalla ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että kussakin jäsenvaltiossa kyetään tekemään suunnitelma kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja rakennerahastojen mukaisten, koulutukseen ja työmarkkinoihin liittyvien investointitoimien tehokasta koordinointia varten. Nykyinen kriisi on korostanut entisestään tarvetta tunnustaa ja varmistaa oikeus elinikäiseen oppimiseen sekä pääsy tosiasiallisesti mukaan laadukkaaseen yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja taitojen mukauttamiseen ja tarvetta vähentää nykyisiä sekä tuotannonalojen että jäsenvaltioiden välillä vallitsevia eroja osaamisen kehittämisessä. Sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmaan sisältyvällä, koulutukseen pääsyä koskevalla tavoitteella mitataan jäsenvaltioiden kykyä luoda uusia välineitä, joilla vähennetään koulutuseroja ja vastataan uusia taitoja koskeviin työmarkkinoiden vaatimuksiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantamista koskevan suuntaviivan 7 osalta ETSK kannattaa eurooppalaisen digitaalisen alustan luomista työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista varten. Kyseessä olisi jäsenvaltioiden ja työvoimaviranomaisten yhteinen standardi, jotta voidaan edistää aktiivista politiikkaa ja eurooppalaisten liikkuvuutta muun muassa vahvistamalla julkisia ja yksityisiä työvoimapalveluja. Vahvojen turvallisuutta ja riskien ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden käyttöön ottamisen on muodostettava perusta laajemman ennaltaehkäisyajattelun edistämiselle kussakin jäsenvaltiossa, koska se on keskeinen tekijä sellaisen ”työkulttuurin” levittämisessä ja jakamisessa, jossa hyödynnetään jokaisen ihmisen potentiaalia, edistetään hyvinvointia ja poistetaan vaaratilanteet ja riskit työpaikoilla. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat tärkeä osa Euroopan talouksien kestävyyttä ja häiriönsietokykyä, mutta eräissä jäsenvaltioissa kansallisella tasolla on vielä tarvetta sääntelylliselle ja institutionaaliselle kehykselle, joka sujuvoittaa ja tukee työmarkkinasuhdejärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että palkkatyötä koskevan työllisyyspolitiikan vahvistamisen lisäksi on tärkeää lisätä jäsenvaltioiden valmiuksia edistää toimenpiteitä, joilla tuetaan itsenäistä ammatinharjoittamista ja vapaita ammatteja ja jotka on suunnattu erityisesti nuorille. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Suuntaviiva 8 koskee yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistämistä sekä köyhyyden torjumista. ETSK kannattaa tätä lähestymistapaa, koska on välttämätöntä määritellä työllisyyspoliittinen strategia, jotta voitaisiin varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet työmarkkinoille pääsyyn ja työsuhteiden yhteydessä. Hyvinvoinnin, työmarkkinoiden, talouden toiminnan sekä eriarvoisuuden ja köyhyyden välinen suhde on keskeinen tekijä ja työllisyyspolitiikan ohjenuora pyrittäessä määrittelemään talouskasvun ja sosiaalisen kehityksen välistä yhteyttä. Lisäksi ETSK muistuttaa, että on tärkeää suunnitella tehokkaita osallistamispolitiikkoja, jotka pitäisi nähdä ratkaisevan tärkeinä investointeina kasvuun ja talous- ja tuotantojärjestelmien parantamiseen. On myös erittäin tärkeää ottaa käyttöön järjestelyjä pienituloisten palkansaajien ”uudenlaisen köyhyyden” riskin välttämiseksi, samoin kuin muita johdonmukaisia köyhyydentorjuntastrategioita. |
| --- | --- |

1.8

2.   Taustaa

2.1   Johdanto

| 2.1.1 | Työllisyyden suuntaviivat hyväksyttiin vuonna 2019, mutta vuonna 2020 niitä mukautettiin niin, että voitiin ottaa huomioon koronaviruskriisin seurauksiin, vihreään siirtymään ja digitalisaatioon sekä kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyviä tekijöitä. ETSK muistuttaa aiemmin laatimastaan, asiakokonaisuuteen SOC/646 (1) kuuluvasta analyysi- ja arviointilausunnosta. Käsillä olevassa lausunnossa on kuitenkin tarkoitus ottaa huomioon pandemiakriisin vaikutukset unionin kansalaisten elin- ja työoloihin sekä tarve mukauttaa jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten toimien painopisteitä. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Komission ehdotuksessa esitetään, että neuvoston päätöksen (EU) 2020/1512 (2) liitteessä esitetyt jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat pidetään voimassa vuonna 2021 ja että ne muodostavat jäsenvaltioiden viitekehyksen työllisyyspolitiikkojen ja kansallisten uudistusohjelmien määrittelyssä. Painopisteenä on nyt selviytymiskykyä sekä talouden ja tuotannon elpymistä tukevien toimenpiteiden myönteisten sosiaalisten vaikutusten varmistaminen. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.2 | Suuntaviivat ovat seuraavat:






  — | Suuntaviiva 5: Työvoiman kysynnän lisääminen |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Suuntaviiva 5: Työvoiman kysynnän lisääminen

| — | Suuntaviiva 6: Työvoiman tarjonnan parantaminen sekä työhön pääsyn, taitojen ja osaamisen parantaminen |
| --- | --- |

—

Suuntaviiva 6: Työvoiman tarjonnan parantaminen sekä työhön pääsyn, taitojen ja osaamisen parantaminen

| — | Suuntaviiva 7: Työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantaminen |
| --- | --- |

—

Suuntaviiva 7: Työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantaminen

| — | Suuntaviiva 8: Yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen. |
| --- | --- |

—

Suuntaviiva 8: Yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen.

| 2.3 | Ehdotuksessa korostetaan, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi toimittava seuraavin tavoin: |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Torjutaan sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää sekä edistetään yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista suojelua, naisten ja miesten tasa-arvoa, sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja lasten oikeuksien suojelua. Portossa järjestetyssä sosiaalialan huippukokouksessa jäsenvaltiot sitoutuivat panemaan täytäntöön kunnianhimoiset sosiaaliset tavoitteet, joiden tarkoituksena on kehittää kansallisia politiikkoja ja uusia eurooppalaisia välineitä, jotta voitaisiin tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä taloudellista ja sosiaalista lähentymistä EU:n sosiaalisen markkinatalouden kilpailukyvyn parantamiseksi. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Varmistetaan, että talous- ja työllisyyspolitiikkoja koordinoidaan, jotta voidaan saavuttaa ilmastoneutraalius EU:ssa, tukea Euroopan siirtymistä kestävään digitaaliseen ja vihreään talouteen, mukauttaa osaamista, parantaa kilpailukykyä, varmistaa asianmukaiset työolot, vauhdittaa innovointia, edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä torjua alueellisia eriarvoisuuksia ja eroja. Toimintapolitiikkojen jakaminen ja tehokkaiden ja yhdenmukaisten työllisyysstrategioiden täytäntöönpano on keskeinen tekijä siirryttäessä hätätilanteen hallinnasta elpymisvaiheeseen, jotta voidaan edistää ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestävää kehitystä, luoda uusia työpaikkoja ja parantaa työoloja. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Tehdään yhteistyötä ilmastonmuutoksen ja ympäristöhaasteiden, globalisaation, digitalisaation, tekoälyn, etätyön, alustatalouden ja väestörakenteen muutoksen kaltaisten rakenteellisten tekijöiden käsittelemiseksi ja tarvittaessa mukautetaan nykyisiä järjestelmiä. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Toteutetaan tarvittavia toimenpiteitä ja politiikkoja, joilla vahvistetaan talouden kestävää kasvua, laadukkaita työpaikkoja ja tuottavuutta, ja samalla lisätään sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistetään ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä ja talouksien palautumiskykyä sekä jäsenvaltioiden finanssipolitiikan vastuullisuutta. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Varmistetaan, että työmarkkinauudistuksissa ja kansallisissa palkanmuodostusmekanismeissa noudatetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen kansallisia käytäntöjä, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukaiset palkat sekä kohtuulliset elin- ja työolot. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Varmistetaan, että covid-19-kriisin taloudellisia, sosiaalisia ja työllisyyteen kohdistuvia vaikutuksia lievennetään tehokkailla toimintapolitiikoilla ja välineillä. |
| --- | --- |

2.3.6

| 2.4 | Jäsenvaltioiden ja unionin on pyrittävä kehittämään koordinoitu työllisyysstrategia ja edistämään erityisesti työntekijöiden ammattitaitoa, koulutusta ja meneillään olevien muutosten kannalta riittävää osaamista (sekä tulevaisuuteen suuntautuvia, talouden muutoksiin reagoivia työmarkkinoita). Jäsenvaltioiden on pidettävä työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja koordinoitava siihen liittyvät toimensa neuvostossa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklassa määrätään, että neuvosto hyväksyy työllisyyden suuntaviivat, joissa määritellään jäsenvaltioiden politiikkojen laajuus ja koordinoinnin tavoitteet ja joita käytetään perustana talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettaville maakohtaisille suosituksille. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | On tärkeää korostaa, että riskitekijät, kuten covid-19-pandemian ilmeinen vaikutus talous- ja sosiaalijärjestelmiin, edellyttävät tukivälineitä ja myös rahoitusvälineitä, jotta jäsenvaltiot voivat jakaa yhteisiä aloitteita, joilla torjutaan kriisien vaikutuksia unionin kansalaisten työ- ja elinoloihin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK katsoo, että komission viime kuukausina tekemät päätökset, jotka ovat johtaneet kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien hyväksymiseen, ovat kannatettavia ja tukevat osaltaan oikeudenmukaisen ja kestävän kehityksen mallia. Vastaavasti on pyrittävä siihen, ettei pandemiasta johtuvan kriisin jälkeen jouduttaisi tilanteeseen, jossa sosiaalisen syrjäytymisen riski kasvaa ja alueiden välinen epätasapaino lisääntyy. Epätasapaino on kärjistynyt viime vuosina myös Euroopan alueiden välillä, kuten alueellista kilpailukykyä mittaavassa Euroopan komission alueellisessa kilpailukykyindeksissä on todettu vuodesta 2013 lähtien. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Osallistavan talous- ja kehitysmallin luominen edellyttää täydentäviä politiikkoja ja investointeja, joilla pyritään vahvistamaan tuottavuutta, digitalisaatiota ja logistiikkaa tukevaa infrastruktuuria, toteuttamaan alueelliseen yhteenkuuluvuuteen tähtääviä toimenpiteitä, edistämään inhimillistä pääomaa ja työntekijöiden koulutusta sekä vahvistamaan työmarkkinoiden tukivälineitä ja sosiaali- ja henkilökohtaisia palveluita. Liialliset erot ja epätasaiset valmiudet mahdollisuuksien hyödyntämisessä heikentävät Eurooppaa, ja ETSK katsookin, että yhteenkuuluvuuden olisi jatkossakin pysyttävä keskeisenä periaatteena myös kasvusuuntautuneessa politiikassa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pandemian aiheuttama kriisi on pahentanut eräitä Euroopan työmarkkinoilla esiintyviä rakenteellisia ongelmia ja tuonut esiin kysymyksiä, jotka edellyttävät pitkäjänteistä politiikkaa, jotta voitaisiin puuttua sekä heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tilanteeseen että tietyillä työmarkkinoiden osa-alueilla esiintyviin pulmiin. Jäsenvaltioissa tapahtuvat muutokset edellyttävät ehdottomasti yhteisiä ja koordinoituja politiikkoja, toimia ja toimenpiteitä sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun jatkuvaa tukea. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kaikilla työntekijöillä, myös etätyössä ja työn uusissa muodoissa, kuten alustatyössä, olisi oltava pääsy sosiaalisen suojelun piiriin niin että vahvistetaan hyvinvointijärjestelmiä. On edistettävä kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien osallistamista ja hyödynnettävä kaikilta osin naisten osallistumista työmarkkinoille kaikenlaisen syrjinnän välttämiseksi ja sukupuolten välisten palkkaerojen poistamiseksi. |
| --- | --- |

2.9

3.   Yleistä

| 3.1 | Myös työllisyyspolitiikan suuntaviivoista annettuihin aiempiin lausuntoihin viitaten ETSK korostaa seuraavaa: |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Syrjinnän torjumisen lisäksi on parannettava työn laatua, ja tämä edellyttää, että jäsenvaltiot jakavat keskenään strategioita, joilla voidaan yhdistää tuottavuus ja kilpailukyky, lisätä inhimillistä pääomaa ja varmistaa työntekijöille entistä paremmat työolot. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Kriisitilanteet lisäävät yleensä sosiaalisia riskitekijöitä ja erityisesti eriarvoisuutta, ja tästä syystä investointien ja talouden elpymisen tukimuotojen rinnalla on oltava vahva sosiaali- ja työvoimainfrastruktuuriin tehtävien investointien järjestelmä, jotta voidaan parantaa jäsenvaltioissa voimassa olevia sosiaalisen suojelun normeja asianmukaisilla politiikoilla ja toimenpiteillä. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Euroopan talous- ja sosiaalijärjestelmien kehittämisprosessiin on sisällytettävä vahvoja yhteisiä toimia, joilla estetään työntekijöiden suojelun ja työsuhteiden vakauden ja turvallisuuden vähentämisestä seuraava sosiaalinen polkumyynti jäsenvaltioiden välillä. Samalla on edistettävä oikeudenmukaista kilpailua, jossa innovointi on keskeisessä asemassa ja joka perustuu työvoiman osaamisen kehittämiseen sekä tuotannon ja palvelujen kestävyyteen. Tarvitaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, kuten haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tarkoitettuja tilapäisiä työhönottokannustimia, täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia sekä yrittäjyyteen suunnattua tukea myös yhteisötalouden alalla. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Uudet sukupolvet ovat ratkaisevan tärkeitä innovoinnin kannalta, koska heille on taattava laadukkaat ja pysyvät työpaikat, ja samalla on edistettävä työntekijöiden liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä. ETSK on samaa mieltä Porton julistukseen sisältyvästä lausumasta, jonka mukaan ”nuoret ovat Euroopalle ensiarvoisen tärkeä dynaamisuuden, lahjakkuuden ja luovuuden lähde”. Myös sen vuoksi itsenäinen ammatinharjoittaminen, vapaat ammatit sekä henkinen työ ovat tärkeitä osatekijöitä, joita on tuettava yhdessä uudenlaisen yritystoiminnan ja innovatiivisten startup-yritysten kanssa. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Tarve varmistaa kasvun sosiaalinen laatu edellyttää keskittymistä uudelleen ei-tuotannolliseen työhön ja erityisesti henkilöpalveluihin, alueellisuuteen ja yhteistyöhön perustuvaan taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan organisointiin tilanteessa, jossa sosiaaliset siteet ovat kehityksen ja kasvun avaintekijä. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää, että suuntaviivoissa keskitytään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon, koska sillä pyritään varmistamaan, että talous- ja yhteiskuntakriisin voittamiseen tähtäävillä toimenpiteillä on asianmukainen myönteinen vaikutus yhteiskuntaan tilanteessa, jossa terveyskriisi on kasvattanut syrjäytymisriskiä (3). Toimintasuunnitelmassa asetetut kolme uutta tavoitetta, jotka koskevat työllisyysastetta, koulutuksen saatavuutta ja taitojen mukauttamista sekä köyhyyden torjumista lasten köyhyys mukaan lukien, edellyttävät, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa politiikkoja ja välineitä, joissa määritellään vaiheet asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi komitea on jo korostanut tarvetta määritellä uusia sosiaalisia indikaattoreita, joilla mitataan jäsenvaltioiden edistymistä. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aktiivinen ja jäsennelty osallistuminen on olennaisen tärkeää kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon ja toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Komitea muistuttaa, että on luotava virallisia kuulemismenettelyjä, joilla helpotetaan todellista vuoropuhelua kansallisten hallitusten ja instituutioiden kanssa ja poistetaan kansalaisyhteiskunnan tehokkaan kuulemisen ja osallistumisen nykyiset esteet. Lisäksi on kehitettävä välineitä, joilla vahvistetaan työehtosopimusneuvotteluja ja edistetään sopimusten kattavuutta. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | On selvää, että sosiaali-, talous- ja työllisyyspolitiikkojen välinen yhteys muodostuu koulutusjärjestelmistä ja jatkuvasta oppimisesta ja että tämä osaamisen keskeinen merkitys ja laaja-alaisuus on ratkaisevan tärkeää myös aktiivisten toimintapolitiikkojen tehokkuuden kannalta, ja sen on oltava suuntaviivojen perusperiaatteena. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Koulutusjärjestelmien laadullinen kehitys olisi asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi paitsi edistettäessä digitalisaatioon ja ekologiseen kestävyyteen liittyviä monialaisia taitoja, myös pyrittäessä vahvistamaan pehmeitä taitoja ja työntekijöiden yhteistyökykyä. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | Hätätilanne on johtanut erityisten tukimuotojen aktivoimiseen kriisien hallitsemiseksi ja työttömyysriskin lieventämiseksi. Näihin kuuluu SURE-ohjelma. Suuntaviivan 5 valossa ja elpymisprosessin aikana on tärkeää, että komissio säilyttää rahoitus- ja tukivälineet kriisin torjumiseksi samoin kuin työttömien työllistämiseen tähtäävät välineet ja politiikat. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Näillä toimilla olisi mahdollistettava rahoitustuki työajan lyhentämisen, tulonmenetysten kompensointimekanismien ja muiden työttömyyden ehkäisemiseen suunnattujen toimenpiteiden kaltaisille toimille, kunnes nykyinen covid-19-pandemiasta johtuva kriisi on voitettu. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää, että vuonna 2021 jatketaan vuonna 2020 käynnistettyjä politiikkoja hyödyntämällä solidaarisuusvälineitä, joilla pyritään helpottamaan suuria työllisyysongelmia ja joihin liittyy aktiivisia työmarkkinapolitiikkoja. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | Onkin välttämätöntä edistää luotonsaantia, tukea innovatiivisia ja tuottavia investointeja ja luoda yleisesti innovoinnin ja taloudellisten hankkeiden kannalta suotuisat alueelliset, verotukselliset ja infrastruktuuriin liittyvät olosuhteet, joilla tuetaan erityisesti pk-yrityksiä, yhteisötalouden yrityksiä, itsenäisiä ammatinharjoittajia ja vapaita ammatteja ja jotka edistävät työllisyyttä. |
| --- | --- |

3.1.13

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK toistaa asiakokonaisuuteen SOC/646 kuuluvassa lausunnossaan esittämänsä näkemykset ja haluaa tuoda esiin eräitä näkökohtia, jotka liittyvät ongelmia aiheuttaneisiin pandemian vaikutuksiin, mutta myös toiminnan painopisteitä. ETSK katsoo, että ottaen huomioon, että epätasapaino on kasvanut yli vuosikymmenen ajan ja että covid-19-kriisin seuraukset ovat pahentaneet tilannetta, on välttämätöntä toimia tehokkaasti talouskasvun sovittamiseksi yhteen sosiaalisen kehityksen kanssa toteuttamalla toimenpiteitä, joilla tuetaan kilpailukykyä ja hyödynnetään työmarkkinajärjestelmien ja työllisyyspolitiikkojen laatua. Tässä yhteydessä kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin liittyvät investoinnit on toteutettava jäsenvaltioissa ja ne on todennettava vuoden 2021 suuntaviivojen tavoitteiden perusteella niin, että kiinnitetään erityistä huomiota työvoiman kysynnän ja tarjonnan vahvistamiseen sekä yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen, työmarkkinoiden toimintaan ja osallisuuteen. Tarvitaan toimia, joilla varmistetaan tiivis ja johdonmukainen koordinointi hätätilanteen ratkaisemiseksi määriteltyjen politiikkojen, SURE-ohjelman avulla käynnistettyjen tukimuotojen, elpymissuunnitelmassa määriteltyjen toimien ja investointien sekä rakennerahastojen vuosien 2021–2027 ohjelmasuunnittelun puitteissa määriteltyjen ja rahoitettujen toimien välillä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Talouden odotettu elpyminen vuonna 2021 on mahdollista kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin liittyvien investointihankkeiden ansiosta, ja se voi johtaa työllisyyden laajan elpymiseen, jos siihen liitetään jäsenvaltioiden kohdennettuja sosiaali- ja työvoimapoliittisia toimia, joilla kyetään vastaamaan meneillään olevien muutosten aiheuttamiin haasteisiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tässä yhteydessä on tärkeää muistaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja kestävän kehityksen toimintaohjelman tavoitteet. Näillä päätöksillä on kannustettava komissiota ja jäsenvaltioita tekemään valintoja, joita ei voida lykätä ja joista pandemia on tehnyt noudatettavan kehitysmallin kannalta entistäkin ilmeisempiä ja tarpeellisempia. Erityisesti toimintaohjelmassa asetetut taloudelliseen, sosiaaliseen ja ekologiseen kestävyyteen sekä ihmisten hyvinvoinnin keskeiseen asemaan liittyvät tavoitteet vievät erittäin tärkeään suuntaan ja kannustavat eräisiin sekä elpymissuunnitelmaan että Euroopan rakennerahastojen keskeisiin suuntaviivoihin sisältyviin perusvalintoihin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on samaa mieltä tarpeesta lisätä työvoiman kysyntää – suuntaviiva 5 – ja varmistaa riittävät ja oikeudenmukaiset vähimmäispalkat kaikille eurooppalaisille työntekijöille kansallisten säädösten ja käytäntöjen mukaisesti sekä ulottaa sosiaalinen suojelu ja hyvinvointijärjestelmät koskemaan kaikkia työntekijöitä myös uusien työmuotojen yhteydessä. Jotta voitaisiin siirtyä kriisinhallinnasta elpymiseen, olisi kiinnitettävä huomiota kestäviin hyvinvointia edistäviin toimenpiteisiin ja tehokkaisiin palkkauskannustimiin erityisesti pk-yrityksiä ajatellen. Tässä yhteydessä on kannustettava uudelleenkoulutustoimiin myös pandemiasta johtuvien työajan lyhentämisjärjestelyjen yhteydessä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi edistettävä, ja työmarkkinaosapuolten olisi osallistuttava asianmukaiseen työmarkkinasuhdeprosessiin kunkin osapuolen riippumattomuutta kunnioittaen. Työhön kohdistuvan verorasituksen keventäminen ei saa johtaa sosiaaliturvan heikentymiseen, joka vaikuttaisi kielteisesti hyvinvointijärjestelmiin ja niiden kestävyyteen. ETSK katsoo, että veronkierron ja verovilpin torjuntaa on voimistettava. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Työvoiman tarjonnan parantamista sekä työhön pääsyn, taitojen ja osaamisen parantamista koskevan suuntaviivan 6 kohdalla ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että kussakin jäsenvaltiossa kyetään tekemään suunnitelma kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja rakennerahastojen mukaisten, koulutukseen ja työmarkkinoihin liittyvien investointitoimien tehokasta koordinointia varten. Erityisesti on koordinoitava ESR+:n ja 31. joulukuuta 2022 saakka voimassa olevien SURE-ohjelman ja muiden välineiden mukaisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä ja työllisyyttä edistäviä toimia, jotta voidaan helpottaa sellaisten tehokkaiden kansallisten työnvälitysjärjestelmien luomista, jotka edistävät työntekijöiden integroimista työmarkkinoille, uudelleenkoulutusta ja uudelleensijoittautumista. Olisi harkittava tehokkaita palkkauskannustimia ja uudelleenkoulutustoimia, jotta voidaan tukea työpaikkojen luomista elpymisen aikana. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pandemia ja etätyön yleistyminen ovat tehneet entistä ilmeisemmäksi, että on määriteltävä säännöt ja välineet, joilla parannetaan työn organisaation, yritysten hyvinvoinnin ja digitaaliteknologian käytön välistä suhdetta. ETSK muistuttaa, että on tärkeää hyödyntää kaikki etätyön tarjoamat mahdollisuudet työolojen sekä työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen parantamisen välineenä ja huolehtia samalla siitä, ettei siitä tule mahdollinen syrjinnän ja häiriöiden aiheuttaja (4). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Nykyinen kriisi on korostanut entisestään tarvetta tunnustaa ja varmistaa oikeus elinikäiseen oppimiseen sekä pääsy tosiasiallisesti mukaan laadukkaaseen yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja taitojen mukauttamiseen samoin kuin tarvetta vähentää nykyisiä sekä tuotannonalojen että jäsenvaltioiden välillä vallitsevia eroja osaamisen kehittämisessä. Sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmaan sisältyvällä, koulutukseen pääsyä koskevalla tavoitteella mitataan jäsenvaltioiden kykyä luoda uusia välineitä, joilla vähennetään koulutuseroja ja vastataan uusia taitoja koskeviin työmarkkinoiden vaatimuksiin. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantamista koskevan suuntaviivan 7 osalta ETSK katsoo, että työntekijöiden liikkuvuuden ja työllisyyden tukemista koskevat tavoitteet voitaisiin saavuttaa luomalla eurooppalainen digitaalinen alusta työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista varten. Kyseessä olisi jäsenvaltioiden ja työnvälityspalvelujen yhteinen standardi, jolla edistettäisiin aktiivista politiikkaa ja eurooppalaisten liikkuvuutta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat tärkeä osa Euroopan talouksien kestävyyttä ja häiriönsietokykyä, mutta eräissä jäsenvaltioissa kansallisella tasolla on vielä tarvetta sääntelylliselle ja institutionaaliselle kehykselle (5), joka helpottaa ja tukee työmarkkinasuhdejärjestelmiä. Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano tulee osoittamaan jäsenvaltioiden todellisen tahdon ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan kansalliseen kehitykseen liittyviin valintoihin ja toimiin. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistämistä sekä köyhyyden torjumista käsittelevän suuntaviivan 8 osalta ETSK muistuttaa, että tässä vaiheessa on tärkeää suunnitella tehokkaita osallistamispolitiikkoja talous- ja tuotantojärjestelmien kasvun kannalta ratkaisevan tärkeinä investointeina. Lisäksi ETSK vahvistaa työn roolin osallistamisen ja köyhyyden torjunnan välineenä, jolla vältetään tarvetta turvautua pelkästään avustaviin toimenpiteisiin ja edistetään osallistamista työllistettävyyden ja työelämään integroitumisen avulla. Tässä yhteydessä on kuitenkin välttämätöntä ottaa käyttöön järjestelyjä pienituloisten palkansaajien ”uudenlaisen köyhyyden” riskin välttämiseksi, samoin kuin johdonmukaisia köyhyydentorjuntatoimia. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan strategian keskeisiä osatekijöitä ovat myös tasa-arvopolitiikan yhteiset normit, vammaisten henkilöiden ja vaikeissa olosuhteissa elävien integroiminen sekä sellaisten sosiaalisen suojelun järjestelmien toteuttaminen, jotka edistävät aktiivisena ikääntymistä ja taitojen siirtämistä sukupolvelta toiselle. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Pandemia on tuonut korostetusti esiin, miten tärkeää on investoida työterveyden ja -turvallisuuden varmistamiseen ja tehostaa jäsenvaltioiden työsuojeluviranomaisten valmiuksia tehdä tarkastuksia työntekijöiden suojelemiseksi. Useat Euroopan maat ovat allekirjoittaneet sopimuksia työmarkkinaosapuolten kanssa torjuakseen viruksen leviämistä työpaikoilla ja osoittaneet siten vastuullisuutta ja kykyä reagoida hätätilanteisiin. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 23. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 232, 14.7.2020, s. 18.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2020/1512, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 344, 19.10.2020, s. 22).

2

(3)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 38.

3

(4)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 13, ja EUVL C 220, 9.6.2021, s. 1.

4

(5)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14.

5

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/103

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävämpää ja kilpailukykyisempää EU:n vesiviljelyä koskevat strategiset suuntaviivat vuosiksi 2021–2030”

(COM(2021) 236 final)

(2021/C 517/16)

| Esittelijä: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Anastasis YIAPANIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 233/2/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 31.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

9.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

233/2/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa kaikkia Euroopan komission toimia ja aloitteita, joilla vesiviljelyalaa autetaan kasvamaan ja kehittymään kestäväpohjaisemmaksi. Niistä huolimatta EU:n vesiviljelyalan kasvupotentiaalia ei ole pystytty kokonaan hyödyntämään. ETSK on huolissaan siitä, että 65 prosenttia Euroopassa kulutettavista vesiviljelytuotteista on tuontituotteita (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kuluttajien valinnat ovat kehittyneet kohti yhä enemmän ravitsemukseen keskittyvää elämäntapaa, jossa kala ja vesiviljelytuotteet ovat tärkeällä sijalla. Tämä edustaa alalle merkittäviä kasvun mahdollisuuksia mutta myös vastuuta EU:n tulevasta elintarviketurvasta. Turvallisten, terveellisten ja kestäväpohjaisten elintarvikkeiden varmistaminen EU:ssa olisi otettava yhdeksi tärkeimmistä tavoitteista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Alan tuotantokapasiteetin ja kannattavuuden parantamiseksi tarvitaan Euroopan komission ja jäsenvaltioiden välisiä koordinoituja toimia. Hallinnollisia menettelyjä on yksinkertaistettava välittömästi, ja lisäksi tarvitaan tiukat ympäristövaatimukset ekosysteemien ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi sekä veden laadun parantamiseksi. ETSK kannattaa komission ehdotusta perustaa kaikkiin jäsenvaltioihin keskitetty järjestelmä vesiviljelylupia varten. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että on löydettävä sopiva tasapaino maapallon biodiversiteetin suojelun ja välttämättömän elintarviketuotannon vaatimusten välillä ottaen huomioon sosiaaliset vaikutukset, terveelliset elintavat ja ympäristönsuojelu. Meri- ja sisävesiä olisi hoidettava ja suojeltava samalla kun edistetään kestävää vesiviljelyä, jolla turvataan EU:n väestön ruokahuolto. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Yksi merkittävä este alan kehitykselle on käytettävissä olevan tilan niukkuus. ETSK katsoo, että vesiviljelylaitosten kehittämistä on jatkettava eri puolilla unionia etenkin niillä rannikko- ja maaseutualueilla, mihin muu elinkeinotoiminta ei sovellu. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön koordinoituja aluesuunnitteluhankkeita, myös merialueiden tasolla, kunnostamaan hylättyjä vesiviljelylaitoksia ja luomaan massadataan perustuvia analyysijärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK uskoo, että työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen alan tulevaan kehittämisstrategiaan luo lisäarvoa unionille. Ne voivat tarjota sekä huippuasiantuntemusta että erinomaisia viestinnän mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että arvoketjuihin kuuluvien eri sidosryhmien välisen suhteen on oltava eettisellä pohjalla. Pk-yritysten ja startup-yritysten kasvua, laadukkaiden työpaikkojen tarjoamista ja uusien, kestäväpohjaisten talousmallien luomista on tuettava kaikin tavoin. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa olisi voitava hyödyntää rahoitusvälineitä, joihin sisältyy pitkän aikavälin sitoumuksia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Alalla ilmenevään korkean osaamistason työvoiman tarpeeseen voidaan vastata yleissivistävien ja ammatillisten koulutusohjelmien avulla. Tähän liittyviä vesiviljelyalan ehdotuspyyntöjä voidaan rahoittaa Euroopan sosiaalirahastosta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Merkintävaatimuksilla on hyvin tärkeä merkitys kuluttajille suunnatussa, vesiviljelytuotteiden laatua käsittelevässä tiedotuksessa. Eurooppalaisille olisi annettava luotettavaa tietoa erityisesti tuotteista, jotka ovat peräisin sellaisista maista, missä lainsäädäntökehys on suppea tai olematon. Kaikille sisämarkkinoilla oleville tuotteille olisi asetettava jäljitettävyysvaatimukset, jotka johtavat taaksepäin aina kasvattamoihin asti. Lopullisena tavoitteena pitäisi olla 100-prosenttisesti tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Tiedotus alan toteuttamista ponnisteluista ja saavutetusta edistyksestä ympäristö- ja ilmastoasioissa on hyvin tärkeää, jotta varmistetaan yhteiskunnan hyväksyntä ja kuluttajat tietävät, millaisia toimia ollaan toteuttamassa. Tällä alalla, jolla on hyvät mahdollisuudet pienentää ympäristöjalanjälkeään, tarvitaan kiireellisesti jätehuoltojärjestelmiä. Ala tarjoaa myös huomattavan potentiaalin kiertotalouteen siirtymiseen ja uusiutuvien vesivarojen hyödyntämiseen sekä samalla energiankulutuksen pienentämiseen ja hiilidioksidipäästöjen alentamiseen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Tarvitaan nopeita ja laajamittaisia julkisia ja yksityisiä investointeja erityisesti tutkimus- ja kehitystoimintaan. Komission olisi tiedotettava kaikista asiaankuuluvista käytettävissä olevista EU:n rahoitusvaroista ja kumppanuusmahdollisuuksista työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostojen kautta, jotta voitaisiin viime kädessä saavuttaa kaikki tuottajat ja erityisesti pk-yritykset. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kannattaa ja tukee ehdotusta perustaa EU:n vesiviljelyn tukimekanismi ja siihen liittyvä verkkoalusta ja katsoo, että Euroopan tasolla tarvittaisiin kiireellisesti vesiviljelyn kasvustrategia, joka tukisi alan potentiaalia. |
| --- | --- |

1.12

2.   Tausta

| 2.1 | Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) mukaan maapallon väkiluku voi kasvaa yli kahdella miljardilla nykyisestä eli 9,15 miljardiin vuoteen 2050 mennessä. Tulot kasvavat sitäkin nopeammin. FAO ennakoi, että kasvavaan kysyntään vastaamiseksi maapallolla on 60 prosenttia enemmän maataloustuotantoa vuonna 2050 kuin vuonna 2005 (2). Vesiviljelyalalla on kasvupotentiaalia ja mahdollisuudet täyttää suuri osa tästä kysynnästä, ja se lievittäisi näin osaltaan maatalouteen kohdistuvaa painetta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vesiviljelytuotantoa harjoitetaan eniten Aasian maissa: niiden osuus on ollut noin 89 prosenttia viimeisten kahden vuosikymmenen aikana (3). EU:ssa vesiviljelyn tuotantomenetelmät vaihtelevat perinteisistä säiliöistä ja altaista avomerellä käytettäviin häkkeihin ja säiliöihin tai vesikiertojärjestelmiin. Ala työllistää suoraan yli 74 000 henkilöä yli 12 000 yrityksessä (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU on maailman toiseksi suurin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kauppakumppani Kiinan jälkeen. EU on nettotuoja, ja sen kauppatase oli 21 miljardia euroa alijäämäinen vuonna 2019. EU:n vesiviljelytuotanto kattaa uusimpien lukujen mukaan vain 1,15 prosenttia maailman kokonaistuotannosta (5). Vuonna 2017 tehdyn Eurobarometri-kyselyn (6) mukaan valtaosa EU:n kansalaisista kuluttaa kalaa ja äyriäisiä vähintään kerran kuukaudessa, ja iäkkäämmät kuluttajat syövät niitä useammin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan komission antama tiedonanto kestävämpää ja kilpailukykyisempää EU:n vesiviljelyä koskevista strategisista suuntaviivoista (7) tarjoaa erittäin kattavan analyysin vesiviljelyalan nykytilanteesta ja sisältää monia päteviä toimintatapoja alan kestävyyden ja kilpailukyvyn parantamiseksi. EU on selkeästi sitoutunut Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pellolta pöytään -ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | Kala ja muut vedestä saatavat tuotteet ovat ravintoarvoltaan erinomaisia ja erittäin suositeltavia hyvän terveyden säilyttämiseksi. Korkealaatuisten, kestäväpohjaisten ja terveellisten tuotteiden kysyntä ja niitä koskevat odotukset ovat kasvaneet kuluttajien keskuudessa. EU:n vesiviljelytuotteiden erinomainen laatu on edelleen merkittävä kilpailuetu. Alan koko kasvupotentiaalia ei kuitenkaan hyödynnetä, ja sen prosenttiosuus maailmanlaajuisesta tuotannosta on supistumassa muihin maanosiin verrattuna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että EU:n vesiviljelyalan olisi tuotettava paljon enemmän tuotteita sisämarkkinoiden kysyntään vastaamiseksi. On uskomatonta, että 65 prosenttia Euroopassa kulutettavista vesiviljelytuotteista on edelleen tuontituotteita. Euroopan unioni vaarantaa nykymenolla tulevan elintarviketurvansa. ETSK on jo aiemmin todennut näin: ”Euroopan unionin ulkomaankaupan taseen epätasapaino kala- ja äyriäistuotteissa ei ole hyväksyttävä taloudellisesta näkökulmasta, koska se johtaa kauppataseen alijäämään, eikä yhteiskunnallisesta näkökulmasta, koska työllisyysmahdollisuudet jäävät hyödyntämättä.” (8) ETSK on hyvin pettynyt siihen, että viisi vuotta myöhemmin tilanne on sama eikä odotettuja tuloksia ole saavutettu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sisävesillä harjoitettavan vesiviljelyn kasvupotentiaali on huomattavan suuri. Allasviljely on kiistatta ympäristöystävällisin makeanveden vesiviljelymenetelmä, mutta sen tuottavuus on alhainen. EU:lla on kuitenkin riittävästi käytännön kokemusta allas- ja tehoviljelyn hallinnoimiseksi täysin ympäristö- ja ilmastovaatimusten mukaisesti ja noudattaen samalla kiertotalousperiaatteita. On varmistettava, että ilmastovaatimusten mukainen teknologia sisällytetään kokonaisuudessaan vihreiden investointien luokitusjärjestelmään keskeytyksettömän rahoituksen turvaamiseksi. Lisäksi elintarvikkeiden jalostuksen kehittäminen sekä vertikaalisesti että horisontaalisesti, uudet lajit mukaan luettuina, on tärkeää lisäarvon, kuluttajien hyväksynnän, työllisyyden ja ruoka- ja jätekierron parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ruoan kysynnän kasvuun tulevina vuosina on vastattava kestäväpohjaisilla hankkeilla, jotka samalla tarjoavat laadukkaita elintarvikkeita ja suojelevat ympäristöä. EU on edelläkävijä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa, ja ETSK katsoo, että tämä on oikea tie edetä. Vesiviljelyalalla on erittäin suuri merkitys YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta: erityisen merkittäviä ovat tavoite 2 ”poistaa nälkä, saavuttaa ruokaturva, parantaa ravitsemusta ja edistää kestävää maataloutta”, tavoite 12 ”varmistaa kulutus- ja tuotantotapojen kestävyys” ja tavoite 15 ”suojella maaekosysteemejä, palauttaa niitä ennalleen ja edistää niiden kestävää käyttöä”. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että alalla on suuri potentiaali kiertotalouteen siirtymiseen ja uusiutuvien vesivarojen hyödyntämiseen ja samalla energiankulutuksen pienentämiseen ja hiilidioksidipäästöjen alentamiseen. Tiedotus alan toteuttamista ponnisteluista ja saavutetusta edistyksestä ympäristö- ja ilmastotavoitteissa on hyvin tärkeää, jotta varmistetaan yhteiskunnan tuki alan tulevalle kasvulle sekä kuluttajakysynnän jatkuminen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kansalaisten odotukset ovat muuttuneet kohti ravintoarvoiltaan rikkaampaa ruokavaliota, jossa kala ja vesiviljelytuotteet kuuluvat suosituimpiin tuotteisiin (9). Toisaalta ruoantuotantoon liittyy huomattava ympäristöjalanjälki ja korkeat kustannukset. On selvää, että asioiden jatkamista entiseen tapaan ei voida pitää kestävänä ratkaisuna, vaan on kehitettävä uusia talousmalleja. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Edellä mainitun raportin mukaan on olemassa vain yksi tapa saada huomattavasti enemmän ruokaa ja biomassaa valtameristä: se on sellaisten kalojen ja äyriäisten pyytäminen, jotka ovat keskimäärin alemmalla ravintotasolla kuin nykyisin. Meriviljelyllä vaikuttaa olevan suurimmat mahdollisuudet tähän. Se merkitsisi tosiasiassa uudenlaista liiketoimintamallia, jossa keskitytään sellaisten lajien pyytämiseen, joita ei tällä hetkellä pyydetä laisinkaan tai pyydetään vain hyvin vähän. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Nilviäiset ja levät ovat tärkeässä asemassa, sillä ne ovat ravintoketjussa alimpana ja ottavat ravintonsa suoraan vedestä. Leviä viljellään ja syödään laajamittaisesti monissa Aasian maissa, mutta EU:ssa niitä voidaan pitää uusina tuotteina, ja vain osaa viljellään menestyksekkäästi. Levät eivät ole kaloripitoisia, mutta niissä on runsaasti kuituja, joilla on monenlaisia terveyshyötyjä. ETSK on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen laatia erityinen aloite levien kulutuksen tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK katsoo, että alan kilpailukykyä voidaan parantaa suuresti ja samalla luoda laadukkaita työpaikkoja unionin rannikko- ja maaseutualueille, missä muun elinkeinotoiminnan kehittäminen on melko hankalaa. Komitean mukaan tulevien sosiaalinormien kehittäminen, kunnollisten työolojen varmistaminen ja kohtuuttomien käytäntöjen lopettaminen ovat erittäin tärkeitä asioita työpaikkojen luomista koskevien valmiuksien mutta myös toimitusketjujen kannalta. Elintarviketurvan toteutuminen edellyttää tasapainoa kestävän kehityksen kolmen ulottuvuuden eli ympäristöön liittyvien, sosiaalisten ja taloudellisten näkökohtien välillä. |
| --- | --- |

3.9

4.   Erityistä

| 4.1 | Vesiviljelyalan hallinnointi kuuluu Euroopan komission ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin, joten alan kestävyyden ja kannattavuuden parantamiseksi tarvitaan koordinoituja toimia. Tämä merkitsee hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista ja saumatonta yhteistyötä komission sekä valtio- ja aluetason julkishallinnon välillä. Tarpeettomien, pitkällisten hallinnollisten rasitusten vähentämisen lisäksi alalla on otettava käyttöön tiukat ympäristövaatimukset ekosysteemien ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi sekä veden laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on jo aiemmin todennut seuraavaa: ”Keskeisenä syynä vesiviljelyn harjoittamista koskeviin hitaisiin hallinnollisiin menettelyihin ja vesiviljelyn sijoituspaikkojen puuttumiseen on jäsenvaltioiden ja niiden alueiden viranomaisten toimesta tapahtuva Euroopan unionin ympäristösäännösten monimutkainen täytäntöönpano. Tämä pätee etenkin vesipuitedirektiiviin, meristrategiapuitedirektiiviin ja Natura 2000 -verkostoa koskeviin direktiiveihin. Tämä tilanne johtaa vaatimuksiin, jotka ovat vesiviljely-yrityksille taloudellisesti liian raskaita ja jotka – paradoksaalista kyllä – eivät takaa parempaa ympäristönsuojelua.” (10) |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kannattaa komission ehdotusta perustaa kaikkiin jäsenvaltioihin keskitetty järjestelmä vesiviljelylupia varten. Se lyhentäisi huomattavasti nykyisiä, kohtuuttoman pitkällisiä lupaprosesseja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Riittävän sekä yksityisen että julkisen rahoituksen saaminen kestävää vesiviljelyä koskeville aloitteille on erittäin tärkeää. ETSK katsoo, että komission olisi tiedotettava kaikista asiaankuuluvista saatavilla olevista EU:n varoista työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostojen kautta, jotta tieto tavoittaisi kaikki tuottajat ja erityisesti pk-yritykset. Startup-yritysten kasvua ja laadukkaiden työpaikkojen luomista niihin sekä uusia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia on tuettava rahoitusvälinein, joihin sisältyy pitkän aikavälin sitoumuksia. ETSK katsoo myös, että tuottajien, vähittäismyyjien ja muiden sidosryhmien välisten suhteiden on oltava eettisellä pohjalla kaikissa jalostus-, käsittely- ja jakeluvaiheissa, jotta voidaan varmistaa pientuottajien pääsy markkinoille ja lopettaa epäreilut käytännöt. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Nopeat ja laaja-alaiset investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen ovat tarpeen alalle, joka haluaa kasvaa ja joka pystyy tuottamaan sekä terveellistä että kestävyysajattelun mukaista ruokaa. EU:n on laadittava vesiviljelyn kasvustrategia, joka tukee alan potentiaalia. EU:n tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista tiedottaminen tuottajille on erittäin tärkeää alalla, joka koostuu pääasiassa pk-yrityksistä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että sisämarkkinat pystyisivät vastaanottamaan vähintään kolme kertaa nykyisen tuotantokapasiteetin. Turvallisten, terveellisten ja kestäväpohjaisten elintarvikkeiden varmistaminen EU:ssa olisi otettava yhdeksi tärkeimmistä tavoitteista. Kestäväpohjaista vesiviljelyä koskevassa uudessa lähestymistavassa olisi myös otettava huomioon brexitin vaikutus, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan ero EU:sta on vaikuttanut huomattavasti Euroopan vesiviljelyalaan. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että tuontituotteet noudattavat samoja vaatimuksia ja standardeja, jotka on asetettu paikallisille tuottajille. ETSK on jo aiemmin vaatinut, että viranomaisille olisi annettava valtuudet ”edellyttää tuontituotteilta vastaavaa elintarviketurvallisuutta kuin eurooppalaisilta tuotteilta, joiden on oltava jäljitettävissä ’tilalta ruokapöytään’” (11). Kaikille sisämarkkinoille saapuville tuotteille olisi asetettava jäljitettävyysvaatimukset, jotka johtavat taaksepäin aina kasvattamoihin asti. Tasapuolisten toimintaedellytysten takaaminen eurooppalaisille tuottajille ja laadukkaiden ja turvallisten tuotteiden tarjoaminen kuluttajille on erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Merkintävaatimuksilla on hyvin tärkeä merkitys eurooppalaisille kuluttajille suunnatussa, kestäväpohjaisten vesiviljelytuotteiden laatua käsittelevässä tiedotuksessa. EU:n lainsäädäntö tarjoaa oikeudelliset puitteet tasapuolisten toimintaedellytysten tarjoamiselle, mutta sitä ei aina tai kaikilta osin noudateta. Laadunvalvontaa ja merkintätoimintaa on tehostettava, jotta voidaan suojella kuluttajia ja sääntöjä noudattavia yrityksiä sekä jakaa luotettavaa tietoa erityisesti tuotteista, jotka ovat peräisin maista, missä lainsäädäntökehys on suppea tai olematon. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden perimmäisenä tavoitteena olisi oltava 100-prosenttisesti tasapuolisten toimintaedellytysten takaaminen sisämarkkinoilla. Tähän voidaan päästä vain huolehtimalla siitä, että kaikki sisämarkkinoilla kaupan olevat tuotteet noudattavat EU:n vaatimuksia, riippumatta siitä, ovatko ne paikallisia tuotteita vai tuontituotteita. ETSK kehottaa varmistamaan, että tuotteet ovat täysin jäljitettävissä ja noudattavat ympäristö- ja laatuvaatimuksia. ETSK katsoo, että vesiviljelytuotteiden jäljitettävyys ja toimitusketjun läpinäkyvyys ovat erittäin tärkeitä asioita erityisesti uhanalaisten lajien kohdalla. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Vesiviljely-yrityksen perustamiseen ja toimintaan liittyvä byrokratia ja korkeat hallinnolliset kustannukset kohdistuvat suhteettoman paljon pk-yrityksiin. Koska valtaosa alan yrityksistä on pk-yrityksiä ja pieniä perheyrityksiä, ETSK kehottaa perustamaan keskitettyjä tiedotuspisteitä kaikkiin jäsenvaltioihin. Niiden tulisi olla täysin digitaalisia ja tarjota reaaliaikaista ja ajantasaista tietoa tuottajille, sijoittajille ja kuluttajille. Lisäksi ETSK katsoo, että olisi perustettava enemmän tuottajaorganisaatioita, sillä ne ovat erittäin tärkeitä alan ja erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn kannalta. ETSK katsoo, että tarvitaan myös erityinen foorumi tukemaan yritystoiminnan jatkamista ja yritysostoja. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK kehottaa luomaan erityiset kannustinpuitteet, jotka tukevat alaa ja ohjaavat sitä kohti kestävyysajattelua. ETSK katsoo, että olisi kehitettävä välittömästi kestävyysajattelun mukainen kannustinjärjestelmä, joka perustuu kestävän kehityksen tavoitteeseen 14. Verokannustimet kestävälle vesiviljelytuotannolle voisivat olla toinen harkitsemisen arvoinen vaihtoehto. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vesiviljelyalan haasteena on myös tilan saatavuus, sillä se usein kilpailee muiden elinkeinoalojen, kuten telakoiden, uusiutuvien energialähteiden, virkistystoiminnan tai louhinnan, kanssa. Jäsenvaltioiden tulisi ottaa käyttöön koordinoituja aluesuunnitteluhankkeita, myös merialueiden tasolla, kunnostettava hylättyjä vesiviljelylaitoksia ja luotava massadataan perustuvia analyysijärjestelmiä. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Tiedon keräämisellä ja arvioinnilla voi olla tärkeä rooli alan kehittämisessä, ja ETSK kehottaakin toteuttamaan mahdollisimman nopeasti toimia tämän suhteen. Tulokset riippuvat tarvittavan rahoituksen saatavuudesta ja sekä viranomaisten että yksityisten tahojen suorasta osallistumisesta. Pientuottajien kapasiteettia parantaisivat myös parhaiden käytäntöjen siirtäminen paikallisilta toimintaryhmiltä paikallisille kalatalouden toimintaryhmille sekä paikallisten kalatalouden toimintaryhmien rahoituksen lisääminen. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmat voivat auttaa vesiviljelyalan tarpeisiin vastaamisessa, kun samalla parannetaan nuorten tietoisuutta alan työmahdollisuuksista ja urista. ETSK kehottaa myös järjestämään elinikäistä koulutusta kestäväpohjaisista vesiviljelykäytännöistä. Tähän liittyviä ehdotuspyyntöjä voidaan rahoittaa Euroopan sosiaalirahastosta ja järjestää erityisesti vesiviljelyalaa varten. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Tällä alalla, jolla on hyvät mahdollisuudet pienentää ympäristöjalanjälkeään, tarvitaan kiireellisesti myös jätehuoltojärjestelmiä sekä laadunvalvontaa ja terveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia standardeja. Tämä olisi erityisen tärkeää alan tulevan kestävyyden kannalta. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Vesiviljelyalan tukemiseksi seuraavien viiden vuoden aikana toteutettavat toimet ovat ratkaisevan tärkeitä alan tulevaisuuden kannalta, ja niistä riippuu keskeisesti tuontiriippuvuuden aste. ETSK uskoo, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen suunnittelu- ja täytäntöönpanoprosesseihin on erittäin tärkeää ja luo lisäarvoa unionille tukemalla kestävää tuotantoa ja alan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | ETSK katsoo, että meri- ja sisävesiä olisi hoidettava ja suojeltava samalla kun edistetään kestävää vesiviljelyä, jolla turvataan EU:n väestön ruokahuolto. On löydettävä sopiva tasapaino maapallon biodiversiteetin suojelun ja välttämättömän elintarviketuotannon vaatimusten välillä ottaen huomioon sosiaaliset vaikutukset, terveelliset elintavat ja ympäristönsuojelu. Vesi, ravinteet, tilan sijainti ja energia ovat tärkeimpiä näkökohtia, joista vesiviljelytilan ekologinen kestävyys riippuu. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | ETSK kannattaa kaikkia Euroopan komission toimia ja aloitteita, joilla vesiviljelyalaa autetaan kasvamaan ja kehittymään kestäväpohjaisemmaksi. Ehdotus EU:n vesiviljelyn tukimekanismin ja siihen liittyvän verkkoalustan perustamisesta on erittäin tärkeä tuottajille. Parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden kesken on myös lisättävä. |
| --- | --- |

4.18

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eumofa.eu/documents/20178/415635/EN_The+EU+fish+market_2020.pdf

1

(2)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/esag/docs/AT2050_revision_summary.pdf

2

(3)  Expert Working Group on Economic Report of EU aquaculture sector.

3

(4)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/economic/-/asset_publisher/d7Ie/document/id/2871698

4

(5)  https://www.eumofa.eu/documents/20178/415635/EN_The+EU+fish+market_2020.pdf

5

(6)  Special Eurobarometer 450: EU consumer habits regarding fishery and aquaculture products.

6

(7)  Kestävämpää ja kilpailukykyisempää EU:n vesiviljelyä koskevat strategiset suuntaviivat vuosiksi 2021–2030.

7

(8)  ETSK:n lausunto Kestävyysajattelun mukaisen vesiviljelyn esteiden poistaminen Euroopasta (EUVL C 34, 2.2.2017, s. 73).

8

(9)  Science Advice for Policy by European Academies – Food from the Oceans.

9

(10)  ETSK:n lausunto Kestävyysajattelun mukaisen vesiviljelyn esteiden poistaminen Euroopasta (EUVL C 34, 2.2.2017, s. 73).

10

(11)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto Strategiset suuntaviivat EU:n vesiviljelyalan kestäväksi kehittämiseksi (EUVL C 67, 6.3.2014, s. 150).

11

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/108

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudesta lähestymistavasta kestävään siniseen talouteen EU:ssa – EU:n sinisen talouden muuttaminen kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi”

(COM(2021) 240 final)

(2021/C 517/17)

| Esittelijä: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Simo TIAINEN

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/0/11 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 31.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

9.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/0/11

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Sinisellä taloudella on tärkeä asema ja yhä enemmän potentiaalia EU:n taloudessa, maailmantaloudessa, työpaikkojen luomisessa ja kansalaisten hyvinvoinnin edistämisessä. ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää hyödyntää mahdollisimman tarkkaan nämä mahdollisuudet ja minimoida samalla ilmastoon, biodiversiteettiin ja ympäristöön kohdistuvat kielteiset vaikutukset. Hyvä vedenlaatu ja terveet vesiekosysteemit ovat kukoistavan ja kestävän sinisen talouden edellytys. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ympäristöhaasteiden lisäksi sinisen talouden toimijat kohtaavat myös muita haasteita, kuten epäreilu maailmanlaajuinen kilpailu ja teknologian nopea kehitys. Covid-19-pandemia on vaikuttanut voimakkaasti moniin toimialoihin, erityisesti matkailuun. Sujuva ja onnistunut elpyminen onkin ratkaisevan tärkeää siniselle taloudelle. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sininen talous kattaa laajan valikoiman sekä perinteisiä että kehittymässä olevia aloja ja toimintoja. Sinisen talouden toimintojen yhä suurempi moninaisuus on tuonut mukanaan haasteita, jotka liittyvät toimintojen yhteensopivuuteen, sekä johtanut kilpailuun merialueista ja -resursseista. ETSK korostaa merten aluesuunnittelun merkitystä sekä erilaisten toimintojen rinnakkaiselon mahdollistamisessa että valmistautumisessa ilmastonmuutokseen sopeutumiseen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa EU:ta tukemaan aktiivisesti digitaalisten ja vihreiden tekniikoiden ja ratkaisujen kehittämistä ja käyttöönottoa merellä tapahtuvassa toiminnassa taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien hyötyjen tuottamiseksi. ETSK korostaa myös merentutkimuksen sekä sinisen talouden toimintojen sosioekonomisten ja ympäristövaikutusten tutkimisen merkitystä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa EU:ta luomaan suotuisan ja ennakoitavan innovointi- ja investointiympäristön yksinkertaisine hallintomenettelyineen ja varmoine sääntely- ja rahoitusehtoineen. Komitea on tyytyväinen siihen, että kestävän sinisen talouden tukemista varten on käytettävissä huomattava määrä EU:n rahoitusta, ja korostaa, että rahoituksen on oltava helposti kansallisten ja paikallisten toimijoiden saatavilla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK painottaa tarvetta ottaa EU:n sininen talous ja sen tarjoamat mahdollisuudet huomioon globaaleissa yhteyksissä, ulko- ja kauppasuhteet mukaan lukien. Komitea kehottaa EU:ta huolehtimaan EU:n yritysten tasapuolisista toimintaedellytyksistä kansainvälisiin kilpailijoihin nähden ja tehostamaan taloudellisesta yhteistyöstä, työoloista ja -ehdoista sekä ympäristöasioista tehtyjen kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten maailmanlaajuista täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa työmarkkinaosapuolten keskeistä roolia työn muutosten ennakoinnissa, osaamisen kehittämisen tukemisessa ja työntekijöiden työllistettävyyden parantamisessa sinisen talouden alalla. Lisäksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu alakohtaisella, kansallisella ja työpaikkojen tasolla on avainasemassa asianmukaisten työolojen ja -ehtojen varmistamisessa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Sinistä taloutta on sen horisontaalisen luonteen vuoksi tarkasteltava kokonaisvaltaisesti ja johdonmukaisesti poliittisessa päätöksenteossa. Tämä edellyttää saumatonta yhteistyötä päätöksentekijöiden välillä kaikilla tasoilla: EU:n ja jäsenvaltioiden välillä, jäsenvaltioiden välillä eri alueilla sekä eri politiikanalojen, esimerkiksi teollisuus-, kalastus-, kauppa-, liikenne-, energia-, työllisyys- ja ympäristöpolitiikan, välillä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että sinisen talouden politiikassa on tukeuduttava vankkaan tieteelliseen tietoon ja vahvaan tietopohjaan ja että sinisen talouden toimijoiden ja sidosryhmien tarpeet ja näkemykset on otettava kattavasti huomioon. Komitea kehottaa ottamaan työnantajat, työntekijät ja muut kansalaisyhteiskunnan toimijat tiiviisti mukaan sinistä taloutta koskevien EU:n ja jäsenvaltioiden toimintapolitiikkojen muotoiluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vaikka sinistä taloutta on oleellista ja tarpeellista tarkastella kokonaisvaltaisesti ja horisontaalisesti, on myös tärkeää tarkastella eri aloja ja toimintoja niiden erityisten mahdollisuuksien ja haasteiden näkökulmasta, mikä mahdollistaa vaikuttamisen sinisen talouden politiikkoihin alhaalta ylöspäin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK korostaa myös, että tarvitaan koulutusta ja valistustoimia yleisen tietoisuuden lisäämiseksi sinisen talouden merkityksestä, sillä sen lisäksi, että sininen talous auttaa luomaan työpaikkoja ja vaurautta, se tarjoaa mahdollisuuksia terveelliseen ruokavalioon, liikkumiseen ja virkistystoimintaan. Niin ikään on lisättävä tietoisuutta siitä, miten tärkeää on suojella meriympäristöä esimerkiksi muoviroskalta. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon uudesta lähestymistavasta kestävään siniseen talouteen EU:ssa ja kannattaa sen tavoitteita tukea siirtymistä ilmastoneutraaliin, resurssitehokkaaseen ja kilpailukykyiseen talouteen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK tukee ja kannattaa yhdennettyä tapaa tarkastella sinistä taloutta kestävän kehityksen eri ulottuvuuksien suhteen ja tähdentää, että sininen talous edistää useimpia Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamia kestävän kehityksen tavoitteita. Tämä koskee erityisesti meriin ja niiden tarjoamiin luonnonvaroihin, ilmastotoimiin, köyhyyden ja nälän vähentämiseen, terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen, vastuulliseen kulutukseen ja tuotantoon, säälliseen työhön ja talouskasvuun liittyviä tavoitteita (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sinisellä taloudella on tärkeä asema ja yhä enemmän potentiaalia EU:n talouden, maailmantalouden, laadukkaiden työpaikkojen ja kansalaisten hyvinvoinnin edistämisessä eri seuduilla, mistä on erityistä hyötyä maaseutu- ja rannikkoalueille. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että näitä mahdollisuuksia hyödynnetään mahdollisimman laajasti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK katsoo, että samalla on ratkaisevan tärkeää minimoida veden ja ilman saastuminen, jätteiden syntyminen sekä ilmastoon ja biodiversiteettiin kohdistuvat haittavaikutukset. Tämä on oleellista paitsi ympäristösyistä myös siksi, että ympäristön hyvä laatu ja terveet ekosysteemit ovat elintärkeitä asianmukaisten edellytysten ja resurssien varmistamiseksi itse siniselle taloudelle. Ympäristönäkökohtien hallinnan on siksi oltava erottamaton osa kaikkea taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sininen talous kattaa monenlaisia kansalaisten päivittäisen elämän ja yritysten toiminnan kannalta oleellisia toimintoja, ja yrityksiä on aina suurista kansainvälisistä yhtiöistä paikallisiin pk-yrityksiin. Mereen liittyviä pääasiallisia perinteisiä aloja ovat elintarvike- ja energiatuotanto, kaivostoiminta, meriteollisuus, liikenne ja matkailu, uusia taas ovat esimerkiksi sinisen biotalouden uudenlaisten tuotteiden tuotanto. Myös kiertotalous ja vesiensuojelutoimet liittyvät kiinteästi siniseen talouteen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Koska sininen talous on määritelmänsä mukaisesti yhteydessä valtameriin, meriin ja rannikoihin, se koskee ensisijaisesti meren rannalla sijaitsevia maita. Valtioiden rajat ylittävien toimitusketjujen ja yhteisten markkinoiden sekä yhteisen ilmaston ja ympäristön vuoksi sininen talous koskettaa kuitenkin koko EU:ta ja sen kaikkia jäsenvaltioita Välimereltä Itämerelle ja Pohjoiselle jäämerelle sekä Mustaltamereltä Atlantin valtamerelle ja Pohjanmerelle. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK huomauttaa myös, ettei sinisen talouden käsitettä pidä rajata koskemaan vain valtameriä ja meriä, koska on olemassa myös vastaavaa taloudellista toimintaa, joka perustuu sisävesivaroihin, ja koska sisävesiväylät virtaavat lopulta meriin ja valtameriin. Tämä korostaa alueellisen yhteistyön merkitystä vesien pilaantumisen hillitsemisessä. |
| --- | --- |

2.7

2.8   Haasteet ja mahdollisuudet

| 2.8.1 | Sinisen talouden toimintojen yhä suurempi moninaisuus luo haasteita, jotka liittyvät toimintojen yhteensopivuuteen, sekä johtaa kilpailuun merialueista ja -resursseista. ETSK korostaakin merten aluesuunnittelun merkitystä – kumulatiivisten vaikutusten integroiva hallinta ja arviointi mukaan lukien – ja kehottaa jäsenvaltioita etsimään ja varaamaan asianmukaisen tilan erilaisille toiminnoille, jotta nämä voivat kehittyä ja elää rinnakkain siten, että niillä on mahdollisimman vähän haitallisia vaikutuksia muihin toimijoihin ja meriympäristöön. |
| --- | --- |

2.8.1

| 2.8.2 | Valtamerillä ja merillä on tärkeä rooli hiilinieluina, mutta meren ekosysteemit ja rannikkoalueet ovat alttiita ilmastonmuutokselle ja sen vaikutuksille, joita ovat muun muassa meriveden lämpeneminen, merenpinnan nousu ja äärimmäiset sääilmiöt. Sinisen talouden on tästä syystä valmistauduttava hyvin pystyäkseen sopeutumaan ilmastonmuutokseen, ja ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan ilmastonmuutokseen sopeutumisen olennaiseksi osaksi merten aluesuunnittelua ja suosimaan toimenpiteitä, joilla edistetään myös biodiversiteetin säilymistä. Kuivuuden lisääntymisen ja makean veden niukkuuden vuoksi tarvitaan lisäksi uusia ratkaisuja elintarviketurvan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.8.2

| 2.8.3 | ETSK huomauttaa, että sinisen talouden piirissä toimivilla on vastassaan monia muitakin haasteita, kuten epäreilu maailmanlaajuinen kilpailu ja teknologian nopea kehitys. Tämän lisäksi covid-19-pandemia on koetellut ankarasti monia toimialoja, joiden on selviydyttävä sen vaikutuksista. Tämä koskee etenkin matkailua ja siihen liittyviä palveluja. Sujuva ja onnistunut elpyminen – vihreän ja digitaalisen siirtymän mukaisesti – on näin ollen ratkaisevan tärkeää siniselle taloudelle. |
| --- | --- |

2.8.3

| 2.8.4 | Yleisesti ottaen sininen talous tarjoaa monia digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyviä mahdollisuuksia. Näiden mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää intensiivistä tutkimus- ja innovointityötä. Tämä on olennaisen tärkeää sekä perinteisten toimintojen kehittämisen että uusien toimintojen luomisen kannalta ja auttaa näin houkuttamaan mukaan nuoria ja monipuolistamaan sinisen talouden kirjoa. |
| --- | --- |

2.8.4

| 2.8.5 | ETSK kehottaa EU:ta tukemaan aktiivisesti digitaalisten ratkaisujen kehittämistä ja niiden käyttöä mereen liittyvässä toiminnassa, mukaan lukien niiden käyttö merikartoituksessa sekä meriympäristön ja -resurssien tilan seurannassa, tutkimisessa, mallintamisessa ja ennustamisessa. Innovointia tarvitaan myös energia- ja materiaalitehokkuuden parantamiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen, ilman ja veden pilaantumisen sekä jätteiden määrän vähentämiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten yritysten tukemiseen vihreässä siirtymässä ja digitaalisaatiossa. ETSK kehottaa niin ikään jakamaan hyviä käytäntöjä ja edistämään sinisen talouden toimijoiden ja sidosryhmien luomia sosiaalisia innovaatioita muun muassa arvoketjujen yhteenliitettävyyden, häiriönsietokyvyn, avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

2.8.5

| 2.8.6 | Kestävän sinisen talouden kehittäminen edellyttää mereen liittyvien fyysisten, kemiallisten ja biologisten ilmiöiden ja niiden muutosten perinpohjaista ymmärtämistä. ETSK korostaa sellaisen merentutkimuksen sekä sinisen talouden toimintojen sosioekonomisten ja ympäristövaikutusten tutkimuksen merkitystä, jossa noudatetaan avoimen tieteen menettelytapaa ja hyödynnetään kansalaisten tiedehankkeita. |
| --- | --- |

2.8.6

| 2.8.7 | Hyödynnettäessä sinisen talouden työpaikkojen luomiseen liittyvää potentiaalia on tärkeää varmistaa työpaikkojen korkea laatu ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi. Lisäksi tarvitaan jatkokoulutuksen ja siirrettävien taitojen kehittämistä, tutkintojen vastavuoroista tunnustamista, alojen välistä liikkuvuutta ja kykyä sopeutua työmarkkinoiden muutoksiin. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja koulutuksen tarjoajia – yhteistyössä sinisen talouden toimijoiden edustajien ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa – ottamaan nämä tarpeet huomioon koulutusohjelmien sekä uudelleen- ja täydennyskoulutuksen kehittämisessä ja hyödyntämään tässä yhteydessä muun muassa Euroopan sosiaalirahasto plussaa. |
| --- | --- |

2.8.7

| 2.8.8 | ETSK korostaa myös työmarkkinaosapuolten tärkeää roolia työn muutosten ennakoinnissa, osaamisen kehittämisen tukemisessa ja työntekijöiden työllistettävyyden parantamisessa sinisen talouden alalla. Lisäksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu alakohtaisella, valtakunnallisella ja työpaikkojen tasolla, työehtosopimusneuvottelut mukaan lukien, on olennaisen tärkeää paitsi tiettyjen vähimmäisvaatimusten varmistamiseksi myös työolojen ja -ehtojen parantamiseksi kaikilla sinisen talouden aloilla. |
| --- | --- |

2.8.8

2.9   Investoinnit, rahoitus ja kansainväliset puitteet

| 2.9.1 | Jotta voitaisiin hyödyntää kestävän sinisen talouden tarjoamaa potentiaalia, ETSK kehottaa EU:ta luomaan suotuisan ja ennakoitavan innovointi-, investointi- ja toimintaympäristön yksinkertaisine hallintomenettelyineen ja varmoine sääntely- ja rahoitusehtoineen. Komission tiedonanto tarjoaa pitkän aikavälin vision ja kattavan kehyksen, ja se on siten arvokas väline ennakoitavuuden varmistamisessa. |
| --- | --- |

2.9.1

| 2.9.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että kestävän sinisen talouden tukemista varten on käytettävissä huomattava määrä EU:n rahoitusta, muun muassa erityistä meriasioihin liittyvää rahoitusta sekä yleisiä rahoitusvälineitä, kuten Horisontti Eurooppa, rakenne- ja investointirahastot sekä elpymis- ja palautumistukiväline. ETSK tähdentää, että EU:n rahoituksen on oltava helposti valtakunnallisen ja paikallisen tason toimijoiden saatavilla. |
| --- | --- |

2.9.2

| 2.9.3 | On myös tärkeää saada liikkeelle yksityistä rahoitusta sinisen talouden kehittämiseksi. Sitä varten tarvitaan kestävän rahoituksen periaatteiden ja standardien mukaisesti hankkeita, jotka ovat yksityisten sijoittajien ja rahoittajien kannalta houkuttelevia. ETSK kehottaa lisäksi vahvistamaan julkisen sektorin, yritysten ja kansalaisten välisiä perustason kumppanuushankkeita. |
| --- | --- |

2.9.3

| 2.9.4 | ETSK korostaa tarvetta tarkastella EU:n sinistä taloutta ja sen tarjoamia mahdollisuuksia globaalissa kontekstissa, sillä suurimpaan osaan sinisen talouden toiminnoista liittyy kansainvälisiä yhteyksiä kaupan ja toimitusketjujen tai yhteisten merialueiden takia. Kansainvälinen yhteistyö ja yhteiset säännöt ovatkin tarpeen, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja välttää meriluonnonvaroihin liittyvät konfliktit. ETSK kannustaa EU:ta tehostamaan Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ohella myös muiden, muun muassa kaupan, liikenteen, työolojen ja -ehtojen, ilmaston ja ympäristön alalla tehtyjen kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten maailmanlaajuista täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

2.9.4

| 2.9.5 | ETSK kehottaa painokkaasti EU:ta varmistamaan, että sinisen talouden edellytykset ovat EU:ssa kilpailukykyiset verrattuna muihin kansainvälisiin toimijoihin, kuten Kiinaan. Tämä on välttämätöntä, jotta EU:n yritykset voivat viedä kestävyysperiaatteiden mukaisia sinisen talouden tuotteita, teknologioita ja ratkaisuja kansainvälisille markkinoille ja kilpailla menestyksekkäästi EU:n ulkopuolelta tulevan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

2.9.5

| 2.9.6 | ETSK kiinnittää huomiota myös kehitysmaiden kanssa tehtävän yhteistyön tarjoamiin mahdollisuuksiin ja kannustaa EU:ta vahvistamaan sinistä taloutta yhtenä osatekijänä kumppanuudessa Afrikan kanssa. |
| --- | --- |

2.9.6

2.10   Johdonmukainen ja osallistava päätöksenteko

| 2.10.1 | Sinistä taloutta on sen horisontaalisen luonteen vuoksi tarkasteltava kokonaisvaltaisesti ja johdonmukaisesti poliittisessa päätöksenteossa. Tämä edellyttää saumatonta yhteistyötä päätöksentekijöiden välillä kaikilla tasoilla sekä vertikaalisesti että horisontaalisesti: EU:n ja jäsenvaltioiden päätöksentekijöiden välillä, jäsenvaltioiden välillä ja eri politiikanalojen, esimerkiksi teollisuus-, kalastus-, kauppa-, liikenne-, energia-, työllisyys- ja ympäristöpolitiikan, välillä. |
| --- | --- |

2.10.1

| 2.10.2 | Jäsenvaltioiden välinen ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävä alueellinen yhteistyö on erityisen tärkeää (2), kun otetaan huomioon, että merialueet ja monet sisävesiväylät ovat luonteeltaan rajatylittäviä. Yhteistyö on myös ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa mereen liittyvän toiminnan turvallisuus ja suojella ihmisoikeuksia ja ympäristöä monenlaisia sisäisiä ja ulkoisia uhkia vastaan geopoliittisista riskeistä aina merirosvoukseen, ympäristörikoksiin ja kyberrikollisuuteen saakka. |
| --- | --- |

2.10.2

| 2.10.3 | ETSK korostaa, että sinisen talouden politiikassa ja toimenpiteissä on tukeuduttava vankkaan tieteelliseen tietoon ja vahvaan tietopohjaan. Kun lisäksi otetaan huomioon kansalaisyhteiskunnan toimijoiden keskeinen rooli kestävän sinisen talouden luomisessa käytännön tasolla, komitea kehottaa ottamaan työnantaja- ja työntekijäjärjestöt sekä ympäristöalan ja muiden alojen asiaankuuluvat organisaatiot tiiviisti mukaan EU:n ja jäsenvaltioiden toimintapolitiikkojen muotoiluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan. |
| --- | --- |

2.10.3

| 2.10.4 | ETSK kehottaa komissiota jatkamaan työtään sellaisen yksityiskohtaisemman etenemissuunnitelman laatimiseksi, joka perustuu sinisen talouden eri toimijoilta ja sidosryhmiltä saatuun palautteeseen ja kannanottoihin ja jossa hyödynnetään merten käyttäjäfoorumin puitteissa käytävää vuoropuhelua. |
| --- | --- |

2.10.4

| 2.10.5 | ETSK korostaa myös, että tarvitaan koulutusta ja valistustoimia yleisen tietoisuuden lisäämiseksi sinisen talouden merkityksestä, sillä sen lisäksi, että sininen talous auttaa luomaan työpaikkoja ja vaurautta, se tarjoaa mahdollisuuksia terveelliseen ruokavalioon, liikkumiseen ja virkistystoimintaan. Niin ikään on lisättävä tietoisuutta siitä, miten tärkeää on suojella meriympäristöä esimerkiksi muoviroskalta. |
| --- | --- |

2.10.5

3.   Erityistä

| 3.1 | Vaikka sinistä taloutta on oleellista ja tarpeellista tarkastella kokonaisvaltaisesti ja horisontaalisesti, on myös tärkeää tarkastella eri aloja ja toimintoja niiden erityisten mahdollisuuksien ja haasteiden näkökulmasta. Näin voidaan antaa panos alhaalta ylöspäin ja yhdistää se tiedonannon ylhäältä alaspäin suuntautuvaan lähestymistapaan. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Liikenne ja satamat

| 3.2.1 | Meriliikenne on ratkaisevan tärkeässä asemassa rahtilogistiikassa ja matkustajaliikenteessä niin EU:ssa kuin sen ulkopuolella. ETSK kehottaakin EU:ta parantamaan edellytyksiä edistää kansainvälistä kilpailukykyä, digitalisaatiota ja merenkulun viherryttämistä sekä toimimaan vilpilliseen kilpailuun johtavien käytäntöjen, kuten ulkomaisten lippujen alla purjehtimiseen liittyvien epäasiallisten menettelyjen, poistamiseksi. Yksittäisten teknologioiden kehittämisen lisäksi järjestelmätason digitaaliset ratkaisut voivat auttaa parantamaan liikenteen ympäristötehokkuutta esimerkiksi kysynnän ja tarjonnan paremman yhteensovittamisen avulla. Myös lähimerenkulun etuja olisi hyödynnettävä kaikilta osin pyrittäessä vähentämään liikenteen ympäristövaikutuksia. ETSK kiinnittää lisäksi huomiota uusien maailmanlaajuisten liikennereittien, kuten arktisen alueen Koillisväylän, tarjoamiin mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK korostaa satamien keskeistä roolia sinisen talouden keskuksina myös vihreän siirtymän ja digitalisaation yhteydessä. Satamilla on edelleen perinteinen rooli meriliikenteen mahdollistajina ja kalastussaaliin purkupaikkoina, mutta niiden rooli on laajenemassa kattamaan sellaisia uusia toimintoja kuin uusiutuvan energian edistäminen ja kiertotalous. Tämä edellyttää investointeja infrastruktuuriin ja kaiken kaikkiaan uudenlaista hallintoa. Uudet roolit voivat myös lisätä pienempien satamien merkitystä kulloisellakin alueella. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Kalastus, vesiviljely ja uudet biotuotteet

| 3.3.1 | ETSK korostaa kalastuksen, vesiviljelyn ja niihin liittyvien teollisuudenalojen tärkeää roolia eurooppalaisten vähähiilisen ja terveellisen ruokavalion varmistamisessa. Kun otetaan huomioon EU:hun tuotavien kalojen ja äyriäisten suuri määrä, on ilmeisen perusteltua vähentää EU:n riippuvuutta elintarvikkeiden tuonnista ja luoda kilpailuedellytykset eurooppalaiselle kalastukselle, vesiviljelylle ja niihin liittyville teollisuudenaloille, jotta kyetään huolehtimaan elintarviketurvasta ja -omavaraisuudesta. Koska EU:n kalastuslaivasto on vanhaa, Euroopan meri-, kalastus- ja vesiviljelyrahastosta olisi myönnettävä rahoitusta aluskannan nykyaikaistamiseen ja siten alusten ympäristötehokkuuden, työolojen ja houkuttelevuuden parantamiseen. ETSK antaa kalastusalalle tunnustusta jatkuvista pyrkimyksistä pitää kalakannat kestävällä tasolla ja suojella meriekosysteemejä, ja se kannustaa jatkamaan tällä tiellä. ETSK kannustaa niin ikään jakamaan konkreettisia käytäntöjä, joista esimerkkinä mainittakoon troolareiden osallistuminen muoviroskan keräämiseen. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Vesiviljelyalaan liittyen ETSK viittaa lausuntoonsa, jossa keskitytään EU:n vesiviljelyalan uusiin strategisiin suuntaviivoihin (3). ETSK kannattaa myös uusien biotuotteiden, kuten lääkkeiden, elintarvikkeiden ja elintarvikelisäaineiden, rehun, kosmetiikan sekä leviin ja muihin meren eliöihin perustuvien uusien materiaalien, kehittämistä. Nämä biotuotteet täydentävät sinisen biotalouden kirjoa. ETSK on käsitellyt aihetta aiemmassa lausunnossaan (4), joka kattaa myös makeat vedet. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4   Matkailu ja siihen liittyvät palvelut

| 3.4.1 | Meri- ja rannikkomatkailu sekä siihen liittyvä toiminta, kuten liikenne, hotelli- ja ravintolapalvelut, ovat elintärkeitä monille EU:n alueille. Pandemian aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi toteutettavien toimien osalta ETSK viittaa matkailusta ja liikenteestä antamaansa lausuntoon (5). Kun pandemiasta on toivuttu, matkailun olisi saatava takaisin tärkeä, useimmiten pk-yrityksiin perustuva asemansa, joka sillä on paikallisten talouksien edistämisessä ja korkealaatuisten työpaikkojen luomisessa. Tässä yhteydessä on varmistettava matkailun yleinen kestävyys. ETSK huomauttaa, että kestävä matkailu on keskeinen keino tarjota ihmisille virkistystoiminnan lisäksi tietoa ja kokemuksia EU:n kulttuurien ja ympäristön monimuotoisuudesta. |
| --- | --- |

3.4.1

3.5   Laivanrakennus ja meriteknologia

| 3.5.1 | Laivanrakennus on perinteinen, rahti- ja matkustajaliikennettä palveleva merialan elinkeino, jonka piirissä ollaan kuitenkin parhaillaan ottamassa käyttöön uusia elementtejä ja toimintamalleja digitalisaation ja vihreän siirtymän mukaisesti. Esimerkiksi alusten pitkälle kehittynyt automaatio parantaa osaltaan liikenteen energiatehokkuutta ja turvallisuutta, ja päästöttömien liikevoimatekniikoiden ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevien energiamuotojen kehittäminen ja käyttöönotto ovat keskeisessä asemassa ilmakehään joutuvien päästöjen minimoinnissa. Tässä kehityksessä keskeisiä ovat myös korjaus-, kunnossapito ja romutustekniikat sekä kiertotaloutta edistävät käytännöt. ETSK kehottaakin EU:ta luomaan suotuisat edellytykset meriteknologian, myös laitteistojen ja ohjelmistojen, ja työvoiman kehittämiselle ja niihin tehtäville investoinneille. |
| --- | --- |

3.5.1

3.6   Energia

| 3.6.1 | Vaikka mereen liittyvissä energia-alan toimissa on perinteisesti keskitytty fossiilisten polttoaineiden hyödyntämiseen, nykyisin niissä ollaan menossa uusiutuvien energialähteiden, pääasiassa tuuli- ja valtamerienergian, suuntaan. Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttöönotto on keskeistä, jotta ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä päästään eteenpäin. Merten uusiutuvat energialähteet voivat olla merkittävässä asemassa tulevaisuuden energiapaletissa ja edistää huomattavasti hiilipäästöjen vähentämistä. Samaan aikaan on löydettävä ratkaisu merialueiden eri käyttötarkoitusten keskenään kilpaileviin intresseihin. ETSK on esittänyt näkemyksensä merellä tuotettavasta uusiutuvista lähteistä peräisin olevasta energiasta hiljattain antamassaan lausunnossa merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevasta strategiasta (6). |
| --- | --- |

3.6.1

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/oceans/

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Aloite sinisen talouden kestävää kehittämistä varten läntisen Välimeren alueella” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 82).

2

(3)  Asiakokonaisuuteen NAT/816 kuuluva ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n vesiviljelyalan kestäväksi kehittämiseksi annetut strategiset suuntaviivat” (ks. tämän virallisen lehden s. 103).

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Sininen biotalous” (EUVL C 47, 11.2.2020, s. 58).

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Matkailu ja liikenne vuonna 2020 ja sen jälkeen” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 219).

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 152).

6

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/114

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta”

(COM(2021) 141 final)

(2021/C 517/18)

| Esittelijä: | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Andreas THURNER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.9.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 185/3/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 21.4.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

9.9.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

185/3/4

1.   Päätelmät ja suositukset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK)

| 1.1 | tunnustaa luonnonmukaisen maatalouden roolin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa ja suhtautuu myönteisesti luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta annettuun Euroopan komission tiedonantoon. Komitea pitää sitä vankkana perustana, jonka pohjalta luonnonmukaista tuotantoa voidaan kehittää edelleen kestävästi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | pitää erittäin kunnianhimoisena Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitettyä tavoitetta viljellä vuoteen 2030 mennessä 25:tä prosenttia EU:n maatalousmaasta luonnonmukaisesti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | tukee erityisesti Euroopan komission markkinalähtöistä ajattelutapaa, jossa keskitytään kasvattamaan luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kysyntää entisestään ja vahvistamaan kuluttajien luottamusta niihin. Kysynnän ja tarjonnan tasapainottaminen on ratkaisevassa asemassa, jotta luonnonmukaista tuotantoa voidaan kehittää edelleen menestyksekkäästi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | suosittaa, että jäsenvaltioiden erilaisten lähtötilanteiden vuoksi luodaan eräänlainen twinning-mekanismi jäsenvaltioiden välisen kokemustenvaihdon lisäämiseksi. Myös maataloustuottajien välistä vaihtotoimintaa olisi edistettävä. ETSK osallistuu mielellään kumppanina kaikkiin toimiin, joilla lisätään tietoisuutta luonnonmukaisesta tuotannosta (esim. vuosittain järjestettävän EU:n luomupäivän yhteydessä). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan yhdessä asianomaisten sidosryhmien kanssa luonnonmukaista tuotantoa koskevia kansallisia tai alueellisia toimintasuunnitelmia sekä hyödyntämään yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) tarjoamia mahdollisuuksia tukea luonnonmukaista viljelyä. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota luonnonmukaiseen tuotantotapaan siirtymisen vaativaan vaiheeseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | pitää markkinoiden läpinäkyvyyden ja luonnonmukaista tuotantoa koskevan tietopohjan parantamiseksi ehdotettuja toimia tärkeinä. ETSK kannustaa tässä yhteydessä tuomaan luonnonmukaisen tuotannon kehitystä riittävästi esille myös maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuosittain järjestämässä Agricultural Outlook -konferenssissa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | muistuttaa, että kuluttajat arvostavat yhä enemmän paikallisia elintarvikkeita. ETSK:n mielestä lyhyemmät ja paikalliset luomutuotteiden tuotanto- ja markkinointiketjut, joissa otetaan huomioon myös sesonginmukaisuus, voivat olla lupaava keino tuottaa enemmän lisäarvoa elintarvikeketjussa. ETSK näkee tässä myös mahdollisuuksia luoda uusia työllistymismahdollisuuksia maaseutualueilla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | toteaa, että luonnonmukaisesti tuotetut tuotteet maksavat pääsääntöisesti enemmän kuin perinteisesti tuotetut tuotteet, mikä muodostaa esteen tietyille alhaisen tulotason väestöryhmille. Tämän vuoksi ETSK kehottaa toteuttamaan riittäviä tukitoimenpiteitä, jotta luonnonmukaisesti tuotetut tuotteet olisivat myös sosiaalisesti heikossa asemassa olevien ryhmien saatavilla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | katsoo, että erityisesti julkisen sektorin (kuntien, kaupunkien, alueiden ja valtioiden hallinnon) vastuulla on painottaa (esimerkiksi ruokaloiden) julkisissa hankinnoissa entistä enemmän paikallisia, luonnonmukaisesti tuotettuja elintarvikkeita. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös sesonginmukaisuus. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | korostaa, että luonnonmukaisen tuotannon tukemiseksi tutkimus- ja innovointitoiminnalle on varmistettava riittävä rahoitus. |
| --- | --- |

1.10

2.   Tausta

| 2.1 | Euroopan komissio on asettanut Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa Pellolta pöytään -strategiassa ja biodiversiteettistrategiassa EU:n luonnonmukaiselle tuotannolle kunnianhimoisen tavoitteen: viljellä vuoteen 2030 mennessä vähintään 25:tä prosenttia EU:n maatalousmaasta luonnonmukaisesti. Komissio julkaisi 25. maaliskuuta 2021 luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevan toimintasuunnitelman (1), jolla on tarkoitus tukea jäsenvaltioita tämän tavoitteen saavuttamisessa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komission mukaan luonnonmukaista tuotantoa koskeva toimintasuunnitelma perustuu vuosien 2014–2020 toimintasuunnitelmalla saavutettuihin tuloksiin ja siinä on otettu huomioon syys-marraskuussa 2020 järjestetyn julkisen kuulemisen (2) tulokset. Toimintasuunnitelma jakautuu kolmeen toisiinsa liittyvään toimintalinjaan:






  — | toimintalinja 1: kysynnän kasvattaminen ja kuluttajien luottamuksen varmistaminen |
| --- | --- | --- |

2.2

—

toimintalinja 1: kysynnän kasvattaminen ja kuluttajien luottamuksen varmistaminen

| — | toimintalinja 2: luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen tukeminen ja koko arvoketjun vahvistaminen |
| --- | --- |

—

toimintalinja 2: luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen tukeminen ja koko arvoketjun vahvistaminen

| — | toimintalinja 3: luonnonmukaisen viljelyn kestävään kehitykseen tuoman panoksen lisääminen. |
| --- | --- |

—

toimintalinja 3: luonnonmukaisen viljelyn kestävään kehitykseen tuoman panoksen lisääminen.

| 2.3 | Näitä kolmea toimintalinjaa tuetaan 23 toimella. Lisäksi on tarkoitus ottaa käyttöön erilaisia rahoituslähteitä. Luonnonmukaiseen tuotantoon myönnetään jatkossakin taloudellista tukea maaseudun kehittämistä koskevien sitoumusten kautta (toinen pilari), ja lisärahoitusta on tarkoitus asettaa saataville ekojärjestelmien kautta (ensimmäinen pilari). Lisäksi EU:n menekinedistämispolitiikan puitteissa tarjotaan käyttöön runsaasti varoja luonnonmukaisten tuotteiden kulutuksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Maatilojen neuvontapalveluja on tarkoitus vahvistaa luonnonmukaiseen viljelyyn liittyvän tietojenvaihdon edistämiseksi. Toimintasuunnitelman tavoitteiden tukemiseksi Euroopan komissio aikoo osoittaa vähintään 30 prosenttia maatalouden, metsätalouden ja maaseutualueiden tutkimus- ja innovointitoimien määrärahoista luonnonmukaista tuotantoa koskeviin tai kyseisen alan kannalta keskeisiin aiheisiin, joita ovat esimerkiksi satomäärien kasvattaminen, geneettinen monimuotoisuus ja vaihtoehdot kiistanalaisille tuotteille. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kolmen toimintalinjan puitteissa ehdotettujen toimien yksityiskohtaisemmat tavoitteet ovat seuraavat: |
| --- | --- |

2.5

Toimintalinja 1: kysynnän kasvattaminen ja kuluttajien luottamuksen varmistaminen

| a) | luonnonmukaisen viljelyn ja EU:n luomutunnuksen tunnettuuden edistäminen |
| --- | --- |

a)

luonnonmukaisen viljelyn ja EU:n luomutunnuksen tunnettuuden edistäminen

| b) | luomuruokaloiden ja ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käytön edistäminen |
| --- | --- |

b)

luomuruokaloiden ja ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käytön edistäminen

| c) | luonnonmukaisia tuotteita käyttävien koulujakelujärjestelmien lujittaminen |
| --- | --- |

c)

luonnonmukaisia tuotteita käyttävien koulujakelujärjestelmien lujittaminen

| d) | elintarvikepetosten ehkäiseminen ja kuluttajien luottamuksen vahvistaminen |
| --- | --- |

d)

elintarvikepetosten ehkäiseminen ja kuluttajien luottamuksen vahvistaminen

| e) | jäljitettävyyden parantaminen |
| --- | --- |

e)

jäljitettävyyden parantaminen

| f) | yksityisen sektorin osallistumisen helpottaminen. |
| --- | --- |

f)

yksityisen sektorin osallistumisen helpottaminen.

Toimintalinja 2: luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen tukeminen ja koko arvoketjun vahvistaminen

| a) | siirtymän, investointien ja parhaiden käytäntöjen vaihdon tukeminen |
| --- | --- |

a)

siirtymän, investointien ja parhaiden käytäntöjen vaihdon tukeminen

| b) | alakohtaisen analyysin kehittäminen markkinoiden läpinäkyvyyden lisäämiseksi |
| --- | --- |

b)

alakohtaisen analyysin kehittäminen markkinoiden läpinäkyvyyden lisäämiseksi

| c) | elintarvikeketjun järjestäytymisen tukeminen |
| --- | --- |

c)

elintarvikeketjun järjestäytymisen tukeminen

| d) | paikallisen ja pienimuotoisen jalostuksen sekä lyhyiden markkinointiväylien edistäminen |
| --- | --- |

d)

paikallisen ja pienimuotoisen jalostuksen sekä lyhyiden markkinointiväylien edistäminen

| e) | eläinten ravitsemuksen parantaminen luonnonmukaisen tuotannon sääntöjen mukaisesti |
| --- | --- |

e)

eläinten ravitsemuksen parantaminen luonnonmukaisen tuotannon sääntöjen mukaisesti

| f) | luonnonmukaisen vesiviljelyn edistäminen. |
| --- | --- |

f)

luonnonmukaisen vesiviljelyn edistäminen.

Toimintalinja 3: luonnonmukaisen viljelyn kestävään kehitykseen tuoman panoksen lisääminen

| a) | ilmasto- ja ympäristöjalanjäljen pienentäminen |
| --- | --- |

a)

ilmasto- ja ympäristöjalanjäljen pienentäminen

| b) | geneettisen monimuotoisuuden parantaminen ja satomäärien kasvattaminen |
| --- | --- |

b)

geneettisen monimuotoisuuden parantaminen ja satomäärien kasvattaminen

| c) | vaihtoehtojen kehittäminen kiistanalaisille tuotantopanoksille ja muille kasvinsuojeluaineille |
| --- | --- |

c)

vaihtoehtojen kehittäminen kiistanalaisille tuotantopanoksille ja muille kasvinsuojeluaineille

| d) | eläinten hyvinvoinnin parantaminen |
| --- | --- |

d)

eläinten hyvinvoinnin parantaminen

| e) | resurssitehokkuuden parantaminen. |
| --- | --- |

e)

resurssitehokkuuden parantaminen.

| 2.6 | Näiden toimien toteuttamiseksi Euroopan komissio kehottaa jäsenvaltioita laatimaan asianmukaisia luonnonmukaista tuotantoa koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia selkeine tavoitteineen alueelliset olosuhteet huomioiden ja sisällyttämään nämä toimintasuunnitelmat asianmukaisesti kansalliseen YMP:n strategiasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Käsillä olevaa lausuntoa tulisi lukea yhdessä elintarvikkeiden tuotannon ja kulutuksen kestäväpohjaisuutta käsittelevien ETSK:n aiempien lausuntojen kanssa (muun muassa aiheista ”EU:n kauppapolitiikan yhteensopivuus Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa” (3), ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (4), ”Agroekologian merkitys edistettäessä lyhyitä ja vaihtoehtoisia elintarvikeketjuja Euroopan unionissa” (5) ja ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (6)). |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK pitää erittäin kunnianhimoisena Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitettyä tavoitetta viljellä vuoteen 2030 mennessä 25:tä prosenttia EU:n maatalousmaasta luonnonmukaisesti. Tällä hetkellä EU:n maatalousmaasta keskimäärin 8,5 prosenttia on luonnonmukaisesti viljeltyä. Tavoitteen saavuttaminen edellyttäisi näin ollen luonnonmukaisesti viljellyn maatalousmaan liki kolminkertaistamista vuoteen 2030 mennessä. Vertailun vuoksi todettakoon, että vuosina 2009–2019 luonnonmukaisesti viljellyn maatalousmaan pinta-ala kasvoi noin 8,3 miljoonasta hehtaarista noin 13,8 miljoonaan hehtaariin (+ 70 prosenttia), joten suuntaus on nouseva. Esitetty 25 prosentin tavoite tarkoittaa luonnonmukaisesti viljellyn maatalousmaan laajentamista noin 40 miljoonalla hehtaarilla ja ylittää näin ollen selkeästi nykyisen kehityssuuntauksen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää myönteisenä komission markkinalähtöistä ajattelutapaa, jossa keskitytään kasvattamaan luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kysyntää entisestään ja vahvistamaan kuluttajien luottamusta niihin. Kysynnän ja tarjonnan tasapainottaminen on ratkaisevassa asemassa, jotta luonnonmukaista tuotantoa voidaan kehittää edelleen menestyksekkäästi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Luonnonmukaista tuotantoa on laajennettava myös kysyntäperusteisesti. On tärkeää pitää huoli siitä, että tarjonnan lisäämistä ennakoi myös vastaava kehitys kysyntäpuolella. Jos luonnonmukaisesti tuotettujen elintarvikkeiden tuotantoa pyritään lisäämään kysynnän kehittymistä enemmän, tämä johtaa väistämättä kielteiseen kilpailuun markkinoilla ja lopulta tuottajahintojen laskuun. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Luonnonmukaisessa viljelyssä tuotantokustannukset tuotettua yksikköä kohti ovat yleensä korkeammat kuin perinteisessä viljelyssä (lisäkustannusten ja pienempien satomäärien johdosta). Jotta luonnonmukaista tuotantoa voidaan kehittää kestävästi, on myös markkinoilta saatavien tulojen oltava riittävät, jotta ne kattavat nämä lisäkustannukset. Ammattimaistumisen edetessä luonnonmukaisen elintarviketuotannon koko ketjussa hinta-laatusuhde kehittynee kuitenkin myönteisesti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lähtötilanne jäsenvaltioissa vaihtelee huomattavasti. Osassa jäsenvaltioita luonnonmukainen tuotanto ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden markkinointi ovat jo hyvin vakiintuneella pohjalla. Sen sijaan toisissa jäsenvaltioissa luonnonmukaisesti viljellyn maatalousmaan osuus on vasta muutamia prosentteja. Alueiden erilaiset lähtötilanteet on otettava asianmukaisesti huomioon toimenpiteitä suunniteltaessa. ETSK suosittaa lisäksi eräänlaisen twinning-mekanismin luomista jäsenvaltioiden välisen kokemustenvaihdon lisäämiseksi. Sellaiset jäsenvaltiot, joissa luonnonmukaisella tuotannolla on hyvin vakiintunut asema, ovat valinneet toimintatavakseen usein sekä tarjonnan että kysynnän vahvistamisen ja toteuttaneet toimenpiteitä niin luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden tuotannon kuin niiden kysynnän lisäämiseksi. Myös elintarvikkeiden vähittäiskaupalla on keskeinen rooli luonnonmukaisen tuotannon kehittämisessä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Hyvin erilaiset rakenteet ja suuret alueelliset erot Euroopassa johtavat luonnonmukaisesta tuotannosta annetun EU:n asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä yhä uudelleen monimutkaisuuteen ja kysymyksiin. Jotta luonnonmukaisen tuotannon alaa voitaisiin kehittää edelleen menestyksekkäästi, on täytäntöönpanossa löydettävä tasapaino, jonka avulla varmistetaan sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen koko EU:ssa, vastataan kuluttajien odotuksiin ja tarjotaan riittävää joustavuutta, jotta paikalliset olosuhteet ja ominaispiirteet voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon, sikäli kun se on asetuksen puitteissa mahdollista. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Tässä tarkasteltava luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskeva komission toimintasuunnitelma ja sen sisältämät kolme toimintalinjaa (kulutuksen kasvattaminen, tuotannon lisääminen ja kestävyyden parantaminen entisestään) muodostavat vankan perustan luonnonmukaisen tuotannon kehittämiseksi edelleen kestävästi. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa olisi seurattava ja arvioitava jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Jäsenvaltioiden olisi laadittava yhdessä asianomaisten sidosryhmien kanssa luonnonmukaista tuotantoa koskevia kansallisia tai alueellisia toimintasuunnitelmia sekä hyödynnettävä YMP:n tarjoamia mahdollisuuksia tukea luonnonmukaista viljelyä (muun muassa laadittaessa kansallisia YMP:n strategiasuunnitelmia). |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

| 4.1 | Luonnonmukaisen viljelyn menestyminen edellyttää kuluttajien vahvaa luottamusta. Kuluttajien on voitava luottaa siihen, että voimassa olevia tuotantovaatimuksia on noudatettu koko elintarvikeketjussa tuotantovaiheesta jalostukseen ja kulutukseen saakka. Siksi suunnitellut toimenpiteet petosten ehkäisemiseksi ja jäljitettävyyden parantamiseksi ovat erityisen tärkeitä. Tässä on järkevää hyödyntää erityisesti digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Markkinoiden läpinäkyvyyden ja luonnonmukaista tuotantoa koskevan tietopohjan parantamiseksi suunnitellut toimenpiteet auttavat talouden toimijoita tekemään oikeita päätelmiä. Tähän mennessä Euroopan tasolla ei ole tilastotietojen yhteydessä juurikaan tehty eroa perinteisesti ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuoteryhmien välillä. Luonnonmukaisen tuotannon sisällyttäminen maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston markkinoiden seurantakeskusten toteuttamiin analyyseihin on oikea askel. Komitea kannustaa tässä yhteydessä myös tuomaan luonnonmukaisen tuotannon kehitystä riittävästi esille maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuosittain järjestämässä Agricultural Outlook -konferenssissa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Maatilojen neuvontapalvelujen suunniteltu vahvistaminen ja luonnonmukaiseen viljelyyn liittyvän tietojenvaihdon edistämistoimet ovat tärkeitä tukitoimenpiteitä. Tiedemaailman, neuvontapalvelujen, koulutusalan, maataloustuottajien ja yhteiskunnan välistä vuoropuhelua olisi lisättävä. Alueelliset ja kansainväliset vaihto-ohjelmat voisivat olla varsin hyödyllisiä erityisesti nuorille maataloustuottajille. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Myös kuluttajille olisi kerrottava luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden hyödyistä ja niihin liittyvistä haasteista asianmukaisten valveuttamistoimien avulla (nämä toimet tulisi mieluiten aloittaa jo koulussa). EU:n koulujakelujärjestelmä (7) (hedelmien, vihannesten ja maidon jakamiseksi) tarjoaa tässä yhteydessä hyviä lähtökohtia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Komissio suunnittelee tietoisuuden lisäämiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta muun muassa EU:n laajuisen vuotuisen luomupäivän järjestämistä sekä tunnustusten myöntämistä huippusuorituksista luomuelintarvikeketjun kaikilla aloilla. ETSK on tässä mielellään mukana kumppanina. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kuluttajat arvostavat yhä enemmän paikallisia elintarvikkeita. Covid-19-pandemian myötä ihmiset kiinnittävät entistä enemmän huomiota elintarvikkeiden laatuun. Siksi lyhyemmät ja paikalliset luomutuotteiden tuotanto- ja markkinointiketjut voivat yhdessä olla lupaava keino tuottaa enemmän lisäarvoa. Luonnonmukaista tuotantoa, paikallisuutta ja sesonginmukaisuutta olisi myös kestävyyssyistä tarkasteltava mahdollisuuksien mukaan yhdessä. EU:n luomutunnuksen asemaa olisi voitava vahvistaa rinta rinnan vakiintuneiden valtakunnallisten tai alueellisten luomutunnusten kanssa. Elintarvikkeiden (raaka-aineiden) alkuperä olisi ilmoitettava mahdollisimman konkreettisesti ja merkintää ”tuotettu EU:ssa / tuotettu EU:n ulkopuolella” täsmällisemmin, mahdollisuuksien mukaan joko maan tai alueen tarkkuudella. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Matkailu- ja ravitsemusala voi tarjota merkittävää potentiaalia luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kannalta. Edellytyksenä ovat kuitenkin avoimuus ja uskottavat sertifiointijärjestelmät. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Luonnonmukaiseen viljelyyn liittyy usein suurempi työpanos tuotantoprosessien monimuotoisuuden vuoksi, ja näin se voi myös tarjota lisää työmahdollisuuksia maaseutualueilla. Toisaalta korkeat työvoimakustannukset voivat myös haitata luonnonmukaisen tuotannon kehittymistä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Luonnonmukaisesti tuotetut tuotteet maksavat pääsääntöisesti enemmän kuin perinteisesti tuotetut tuotteet, mutta hintaerot ovat kaventumassa (yhtäältä luonnonmukaisen maatalouden tuottavuuden paranemisen ja toisaalta myös YMP:n kehittymisestä johtuvan muiden maatalouden muotojen ympäristövaatimusten lisääntymisen vuoksi). Hinta muodostaa esteen tietyille alhaisen tulotason väestöryhmille, kuten eläkeläisille, nuorille ja pienituloisille perheille. ETSK kehottaakin ottamaan käyttöön tarvittavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että luonnonmukaisesti tuotetut tuotteet ovat myös tällaisten väestöryhmien saatavilla. |
| --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | Kuluttajansuojajärjestöt ovat tuoneet esille, että luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kaupassa prosentuaaliset myyntikatteet ovat toisinaan huomattavasti suurempia kuin muiden kuin luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kaupassa, minkä voi myös olettaa vaikuttavan luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden hinnoitteluun perinteisesti tuotettuihin elintarvikkeisiin verrattuna. Katteiden olisi oltava kohtuullisia. |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | Eräissä jäsenvaltioissa tämä luonnonmukaisesti tuotettujen ja perinteisesti tuotettujen tuotteiden välinen toisinaan suurikin hintaero muodostaa merkittävän esteen luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kuluttajamarkkinoiden kasvulle. On kuitenkin tärkeää muistaa, että luonnonmukaisesti tuotettujen elintarvikkeiden hinnoissa on huomioitu luomutuotannon paremmat tulokset julkisten hyödykkeiden, kuten viljelymaan lajimonimuotoisuuden tai eläinten hyvinvoinnin, osalta. Kun tämä otetaan huomioon, yksi tapa tukea luonnonmukaista viljelyä voisi olla ulkoisvaikutusten eli todellisten kustannusten sisällyttäminen kaikkien tuotteiden hintoihin. |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | ETSK katsoo, että erityisesti julkisen sektorin (kuntien, kaupunkien, alueiden ja valtioiden hallinnon) vastuulla on näyttää esimerkkiä ja painottaa (esimerkiksi ruokaloiden) julkisissa hankinnoissa entistä enemmän paikallisia, luonnonmukaisesti tuotettuja kausielintarvikkeita. Useat eurooppalaiset kaupungit (8) (esimerkiksi Kööpenhamina, Wien ja Nürnberg) ovat jo toteuttaneet erittäin onnistuneita tämäntyyppisiä toimintamalleja. |
| --- | --- |

4.9.3

| 4.9.4 | Lyhyemmät elintarvikeketjut ja suoramarkkinointimahdollisuudet tarjoavat tilaisuuksia sekä tuottajien että kuluttajien kannalta asianmukaiseen hintojen määrittelyyn. |
| --- | --- |

4.9.4

| 4.10 | Luonnonmukaisesti viljellyn maa-alan kasvaessa eteen tulee uusia haasteita. Tuholaispaineen ja kasvisairauksien kehittymistä olisi seurattava tarkasti, kun ilmastonmuutos jatkuvasti etenee. Soveltavaan tutkimukseen on osoitettava riittävästi varoja, jotta voidaan jalostaa luonnonmukaiseen viljelyyn soveltuvia lajikkeita sekä kehittää tehokkaita kasvinsuojelutoimenpiteitä ja innovatiivisia ratkaisuja. Tässä yhteydessä ETSK painottaa, että lajikkeiden ja siementen vapaa käyttö on varmistettava jatkossakin. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Eläinten ravitsemuksen alalla ongelmana on jo joidenkin vuosien ajan ollut luonnonmukaisesti tuotetun valkuaisrehun ja välttämättömien aminohappojen (B-vitamiinin) heikko saatavuus. Suunniteltu alan tutkimuksen lisääminen vaihtoehtojen etsimiseksi on erityisen myönteistä, ja se tulee toteuttaa kiireellisesti. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Maataloustuottajille siirtymävaihe luonnonmukaiseen tuotantoon on erityinen haaste, sillä kustannukset nousevat jo siirtymäaikana (esimerkiksi valvontakustannusten ja luonnonmukaisten tuotantopanosten vuoksi) mutta tuotteita ei voi vielä myydä luonnonmukaisesti tuotettuina tuotteina. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava riittäviä tukitoimenpiteitä tilanteen helpottamiseksi. Lisäksi olisi selvitettävä, voitaisiinko tällaisia luonnonmukaisesti tuotettujen ja perinteisesti tuotettujen tuotteiden väliin jääviä ”siirtymäajan tuotteita” varten mahdollisesti luoda omat markkinat. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/organic-action-plan_fi

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12555-Organic-farming-action-plan-for-the-development-of-EU-organic-production_fi

2

(3)  ETSK:n lausunto ”EU:n kauppapolitiikan yhteensopivuus Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 66).

3

(4)  ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

4

(5)  ETSK:n lausunto ”Agroekologian merkitys edistettäessä lyhyitä ja vaihtoehtoisia elintarvikeketjuja Euroopan unionissa” (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 65).

5

(6)  ETSK:n lausunto ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/market-measures/school-fruit-vegetables-and-milk-scheme_fi

7

(8)  https://www.organic-cities.eu/

8

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/120

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2222 muuttamisesta unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta”

(COM(2021) 402 final – 2021/0228(COD))

(2021/C 517/19)

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 15.7.2021
  Euroopan parlamentti, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 239/1/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 15.7.2021

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

239/1/5

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 22.–23. syyskuuta 2021 pitämässään 563. täysistunnossa (syyskuun 22. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 239 ääntä puolesta ja 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel, 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/121 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/121

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus neuvoston päätökseksi liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta liikenneyhteisön vuoden 2022 talousarvion hyväksymiseen”

(COM(2021) 479 final – 2021/0272 (NLE))

(2021/C 517/20)

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 25.8.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohta |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22/09/2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 238/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 25.8.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohta

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

22/09/2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

238/0/7

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 22.–23. syyskuuta 2021 pitämässään 563. täysistunnossa (syyskuun 22. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 238 ääntä puolesta 7:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/122 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/122

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella (uudelleenlaadittu)”

(COM(2021) 434 final – 2021/0248 (COD))

(2021/C 517/21)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.9.2021
  neuvosto, 3.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22.9.2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 235/1/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.9.2021

neuvosto, 3.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen täysistunnossa

22.9.2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

235/1/2

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 22.–23. syyskuuta 2021 pitämässään 563. täysistunnossa (syyskuun 22. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 235 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 22. syyskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 22.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 517/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 517/123

---

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin vesille pääsyä koskevista rajoituksista

[COM(2021) 356 final – 2021/0176 (COD)]

(2021/C 517/22)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 08/07/2021
  neuvosto, 16/07/2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 22/09/2021 |
| Täysistunnon nro | 563 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 232/0/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 08/07/2021

neuvosto, 16/07/2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen täysistunnossa

22/09/2021

Täysistunnon nro

563

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

232/0/5

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 22.–23. syyskuuta 2021 pitämässään 563. täysistunnossa (syyskuun 22. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 232 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 22. syyskuuta 2021

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---