# Jurnalul Oficial C 506/15 d

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 506 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6415 decembrie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 506

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6415 decembrie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2021-2022Ședințele dintre 26 și 29 aprilie 2021
  Textele adoptate din 28 aprilie 2021 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2019 au fost publicate în
  JO L 340, 24.9.2021 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2021-2022Ședințele dintre 26 și 29 aprilie 2021
  Textele adoptate din 28 aprilie 2021 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2019 au fost publicate în
  JO L 340, 24.9.2021 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Textele adoptate din 28 aprilie 2021 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2019 au fost publicate în

JO L 340, 24.9.2021

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 27 aprilie 2021 |
| 2021/C 506/01 | Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la punerea în aplicare în ceea ce privește aspectele de siguranță rutieră ale pachetului privind inspecția tehnică a autovehiculelor (2019/2205(INI)) | 2 |
| 2021/C 506/02 | Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la reziduurile chimice din Marea Baltică, pe baza petițiilor nr. 1328/2019 și nr. 0406/2020 (2021/2567(RSP)) | 9 |
| 2021/C 506/03 | Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la măsurile tehnice și operaționale pentru un transport maritim mai eficient și mai curat (2019/2193(INI)) | 12 |
| 2021/C 506/04 | Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de regulament de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru aclonifen, acrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, clorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, picloram și Pseudomonas sp. tulpina DSMZ 13134 din sau de pe anumite produse (D070113/03 – 2021/2590(RPS)) | 20 |
| 2021/C 506/05 | Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conținuturile maxime de reziduuri de acequinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis tulpina IAB/BS03, emamectin, flonicamid, flutolanil, fosetil, imazamox și oxathiapiprolin în sau pe anumite produse (D063854/04 – 2021/2608(RPS)) | 23 |
| | Miercuri, 28 aprilie 2021 |
| 2021/C 506/06 | Rezoluția Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la rezultatul negocierilor dintre UE și Regatul Unit (2021/2658(RSP)) | 26 |
| 2021/C 506/07 | Rezoluția Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului (2021/2548(RSP)) | 38 |
| | Joi, 29 aprilie 2021 |
| 2021/C 506/08 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la impozitarea economiei digitale: negocierile OCDE, domiciliul fiscal al întreprinderilor digitale și o posibilă taxă digitală europeană (2021/2010(INI)) | 54 |
| 2021/C 506/09 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta (2021/2611(RSP)) | 64 |
| 2021/C 506/10 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la pandemia de COVID-19 în America Latină (2021/2645(RSP)) | 69 |
| 2021/C 506/11 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la Bolivia și la arestarea fostei președinte Jeanine Añez și a altor funcționari (2021/2646(RSP)) | 74 |
| 2021/C 506/12 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la legile privind blasfemia din Pakistan, în special cazul lui Shagufta Kausar și al lui Shafqat Emmanuel (2021/2647(RSP)) | 77 |
| 2021/C 506/13 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la Rusia, cazul lui Alexei Navalnîi, concentrarea de forțe militare la frontiera cu Ucraina și atacurile rusești din Republica Cehă (2021/2642(RSP)) | 82 |
| 2021/C 506/14 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la cea de a cincea aniversare a Acordului de pace din Columbia (2021/2643(RSP)) | 89 |
| 2021/C 506/15 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la Garanția europeană pentru copii (2021/2605(RSP)) | 94 |
| 2021/C 506/16 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la accesibilitatea și prețul abordabil al testelor de COVID-19 (2021/2654(RSP)) | 105 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 29 aprilie 2021 |
| 2021/C 506/17 | Recomandarea Parlamentului European din 29 aprilie 2021 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile UE-India (2021/2023(INI)) | 109 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 27 aprilie 2021

2021/C 506/01

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la punerea în aplicare în ceea ce privește aspectele de siguranță rutieră ale pachetului privind inspecția tehnică a autovehiculelor (2019/2205(INI))

2

2021/C 506/02

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la reziduurile chimice din Marea Baltică, pe baza petițiilor nr. 1328/2019 și nr. 0406/2020 (2021/2567(RSP))

9

2021/C 506/03

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la măsurile tehnice și operaționale pentru un transport maritim mai eficient și mai curat (2019/2193(INI))

12

2021/C 506/04

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de regulament de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru aclonifen, acrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, clorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, picloram și Pseudomonas sp. tulpina DSMZ 13134 din sau de pe anumite produse (D070113/03 – 2021/2590(RPS))

Bacillus pumilus

Pseudomonas sp.

20

2021/C 506/05

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conținuturile maxime de reziduuri de acequinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis tulpina IAB/BS03, emamectin, flonicamid, flutolanil, fosetil, imazamox și oxathiapiprolin în sau pe anumite produse (D063854/04 – 2021/2608(RPS))

Bacillus subtilis

23

Miercuri, 28 aprilie 2021

2021/C 506/06

Rezoluția Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la rezultatul negocierilor dintre UE și Regatul Unit (2021/2658(RSP))

26

2021/C 506/07

Rezoluția Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului (2021/2548(RSP))

38

Joi, 29 aprilie 2021

2021/C 506/08

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la impozitarea economiei digitale: negocierile OCDE, domiciliul fiscal al întreprinderilor digitale și o posibilă taxă digitală europeană (2021/2010(INI))

54

2021/C 506/09

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta (2021/2611(RSP))

64

2021/C 506/10

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la pandemia de COVID-19 în America Latină (2021/2645(RSP))

69

2021/C 506/11

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la Bolivia și la arestarea fostei președinte Jeanine Añez și a altor funcționari (2021/2646(RSP))

74

2021/C 506/12

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la legile privind blasfemia din Pakistan, în special cazul lui Shagufta Kausar și al lui Shafqat Emmanuel (2021/2647(RSP))

77

2021/C 506/13

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la Rusia, cazul lui Alexei Navalnîi, concentrarea de forțe militare la frontiera cu Ucraina și atacurile rusești din Republica Cehă (2021/2642(RSP))

82

2021/C 506/14

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la cea de a cincea aniversare a Acordului de pace din Columbia (2021/2643(RSP))

89

2021/C 506/15

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la Garanția europeană pentru copii (2021/2605(RSP))

94

2021/C 506/16

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la accesibilitatea și prețul abordabil al testelor de COVID-19 (2021/2654(RSP))

105

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 29 aprilie 2021

2021/C 506/17

Recomandarea Parlamentului European din 29 aprilie 2021 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile UE-India (2021/2023(INI))

109

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 27 aprilie 2021 |
| 2021/C 506/18 | Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Filip De Man (2020/2271(IMM)) | 119 |
| 2021/C 506/19 | Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Zdzisław Krasnodębski (2020/2224(IMM)) | 121 |
| 2021/C 506/20 | Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos (2020/2240(IMM)) | 123 |
| 2021/C 506/21 | Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos (2020/2219(IMM)) | 125 |
| 2021/C 506/22 | Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind un registru de transparență obligatoriu (2020/2272(ACI)) | 127 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 27 aprilie 2021

2021/C 506/18

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Filip De Man (2020/2271(IMM))

119

2021/C 506/19

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Zdzisław Krasnodębski (2020/2224(IMM))

121

2021/C 506/20

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos (2020/2240(IMM))

123

2021/C 506/21

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos (2020/2219(IMM))

125

2021/C 506/22

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind un registru de transparență obligatoriu (2020/2272(ACI))

127

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 27 aprilie 2021 |
| 2021/C 506/23 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei în temeiul articolului XXVIII din Acordul general pentru tarife și comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (10643/20 – C9-0424/2020 – 2020/0230(NLE)) | 134 |
| 2021/C 506/24 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157(NLE)) | 135 |
| 2021/C 506/25 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (07064/2/2020 – C9-0111/2021 – 2018/0224(COD)) | 136 |
| 2021/C 506/26 | P9_TA(2021)0125Programul specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa (08550/2019 – C9-0167/2020 – 2018/0225(CNS))P9_TC1-CNS(2018)0225Poziția Parlamentului European adoptată la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE | 141 |
| 2021/C 506/27 | P9_TA(2021)0126Institutul European de Inovare și Tehnologie ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare) (COM(2019)0331 – C9-0042/2019 – 2019/0151(COD))P9_TC1-COD(2019)0151Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare) | 142 |
| 2021/C 506/28 | P9_TA(2021)0127Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei (COM(2019)0330 – C9-0043/2019 – 2019/0152(COD))P9_TC1-COD(2019)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei și de abrogare a Deciziei nr. 1312/2013/UE | 143 |
| 2021/C 506/29 | P9_TA(2021)0128Mecanismul de protecție civilă al Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))P9_TC1-COD(2020)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii | 144 |
| 2021/C 506/30 | Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157M(NLE)) | 145 |
| 2021/C 506/31 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 24 martie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2008 în ceea ce privește examinarea modificărilor termenilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate medicamentelor de uz uman și veterinar (C(2021)01603 – 2021/2616(DEA)) | 151 |
| 2021/C 506/32 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Program privind piața internă, competitivitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, domeniul plantelor, animalelor, produselor alimentare și hranei pentru animale și statisticile europene (Programul privind piața unică) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 99/2013, (UE) nr. 1287/2013, (UE) nr. 254/2014 și (UE) nr. 652/2014 (14281/1/2020 – C9-0133/2021 – 2018/0231(COD)) | 153 |
| 2021/C 506/33 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (05532/1/2021 – C9-0139/2021 – 2018/0202(COD)) | 154 |
| 2021/C 506/34 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Cetățeni, egalitate, drepturi și valori și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 390/2014 al Consiliului (06833/1/2020 – C9-0144/2021 – 2018/0207(COD)) | 155 |
| 2021/C 506/35 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Justiție și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1382/2013 (06834/1/2020 – C9-0138/2021 – 2018/0208(COD)) | 157 |
| 2021/C 506/36 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei 541/2014/UE (14312/1/2020 – C9-0140/2021 – 2018/0236(COD)) | 158 |
| | Miercuri, 28 aprilie 2021 |
| 2021/C 506/37 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, și a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate și protecția acestora (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE)) | 159 |
| 2021/C 506/38 | P9_TA(2021)0142Planul multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627 (COM(2019)0619 – C9-0188/2019 – 2019/0272(COD))P9_TC1-COD(2019)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627 | 160 |
| 2021/C 506/39 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea diseminării conținutului online cu caracter terorist (14308/1/2020 – C9-0113/2021 – 2018/0331(COD)) | 217 |
| | Joi, 29 aprilie 2021 |
| 2021/C 506/40 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 29 aprilie 2021 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19 (adeverința electronică verde) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))[Amendamentul 25, dacă nu se indică altfel] | 218 |
| 2021/C 506/41 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 29 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare destinate resortisanților țărilor terțe a căror ședere sau reședință pe teritoriul statelor membre ale UE este legală în timpul pandemiei de COVID-19 (adeverința electronică verde) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se indică altfel] | 237 |
| 2021/C 506/42 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului Uniunii de luptă antifraudă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 250/2014 (05330/1/2021 – C9-0108/2021 – 2018/0211(COD)) | 241 |
| 2021/C 506/43 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (reformare) (12262/1/2020 – C9-0011/2021 – 2017/0237(COD)) | 242 |
| 2021/C 506/44 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092 (06748/1/2020 – C9-0112/2021 – 2018/0254(COD)) | 243 |
| 2021/C 506/45 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Europa digitală și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (06789/1/2020 – C9-0109/2021 – 2018/0227(COD)) | 244 |
| 2021/C 506/46 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1293/2013 (06077/1/2020 – C9-0110/2021 – 2018/0209(COD)) | 245 |
| 2021/C 506/47 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2012 al Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul accizelor în ceea ce privește conținutul registrelor electronice (COM(2021)0028 – C9-0016/2021 – 2021/0015(CNS)) | 246 |
| 2021/C 506/48 | Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului pentru exercițiul financiar 2022 (2020/2264(BUI)) | 247 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 27 aprilie 2021

2021/C 506/23

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei în temeiul articolului XXVIII din Acordul general pentru tarife și comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (10643/20 – C9-0424/2020 – 2020/0230(NLE))

134

2021/C 506/24

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157(NLE))

135

2021/C 506/25

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (07064/2/2020 – C9-0111/2021 – 2018/0224(COD))

136

2021/C 506/26

P9_TA(2021)0125Programul specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa (08550/2019 – C9-0167/2020 – 2018/0225(CNS))P9_TC1-CNS(2018)0225Poziția Parlamentului European adoptată la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE

141

2021/C 506/27

P9_TA(2021)0126Institutul European de Inovare și Tehnologie ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare) (COM(2019)0331 – C9-0042/2019 – 2019/0151(COD))P9_TC1-COD(2019)0151Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare)

142

2021/C 506/28

P9_TA(2021)0127Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei (COM(2019)0330 – C9-0043/2019 – 2019/0152(COD))P9_TC1-COD(2019)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei și de abrogare a Deciziei nr. 1312/2013/UE

143

2021/C 506/29

P9_TA(2021)0128Mecanismul de protecție civilă al Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))P9_TC1-COD(2020)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii

144

2021/C 506/30

Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157M(NLE))

145

2021/C 506/31

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 24 martie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2008 în ceea ce privește examinarea modificărilor termenilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate medicamentelor de uz uman și veterinar (C(2021)01603 – 2021/2616(DEA))

151

2021/C 506/32

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Program privind piața internă, competitivitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, domeniul plantelor, animalelor, produselor alimentare și hranei pentru animale și statisticile europene (Programul privind piața unică) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 99/2013, (UE) nr. 1287/2013, (UE) nr. 254/2014 și (UE) nr. 652/2014 (14281/1/2020 – C9-0133/2021 – 2018/0231(COD))

153

2021/C 506/33

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (05532/1/2021 – C9-0139/2021 – 2018/0202(COD))

154

2021/C 506/34

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Cetățeni, egalitate, drepturi și valori și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 390/2014 al Consiliului (06833/1/2020 – C9-0144/2021 – 2018/0207(COD))

155

2021/C 506/35

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Justiție și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1382/2013 (06834/1/2020 – C9-0138/2021 – 2018/0208(COD))

157

2021/C 506/36

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei 541/2014/UE (14312/1/2020 – C9-0140/2021 – 2018/0236(COD))

158

Miercuri, 28 aprilie 2021

2021/C 506/37

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, și a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate și protecția acestora (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE))

159

2021/C 506/38

P9_TA(2021)0142Planul multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627 (COM(2019)0619 – C9-0188/2019 – 2019/0272(COD))P9_TC1-COD(2019)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627

160

2021/C 506/39

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea diseminării conținutului online cu caracter terorist (14308/1/2020 – C9-0113/2021 – 2018/0331(COD))

217

Joi, 29 aprilie 2021

2021/C 506/40

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 29 aprilie 2021 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19 (adeverința electronică verde) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD))[Amendamentul 25, dacă nu se indică altfel]

218

2021/C 506/41

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 29 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare destinate resortisanților țărilor terțe a căror ședere sau reședință pe teritoriul statelor membre ale UE este legală în timpul pandemiei de COVID-19 (adeverința electronică verde) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se indică altfel]

237

2021/C 506/42

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului Uniunii de luptă antifraudă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 250/2014 (05330/1/2021 – C9-0108/2021 – 2018/0211(COD))

241

2021/C 506/43

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (reformare) (12262/1/2020 – C9-0011/2021 – 2017/0237(COD))

242

2021/C 506/44

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092 (06748/1/2020 – C9-0112/2021 – 2018/0254(COD))

243

2021/C 506/45

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Europa digitală și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (06789/1/2020 – C9-0109/2021 – 2018/0227(COD))

244

2021/C 506/46

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1293/2013 (06077/1/2020 – C9-0110/2021 – 2018/0209(COD))

245

2021/C 506/47

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2012 al Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul accizelor în ceea ce privește conținutul registrelor electronice (COM(2021)0028 – C9-0016/2021 – 2021/0015(CNS))

246

2021/C 506/48

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului pentru exercițiul financiar 2022 (2020/2264(BUI))

247

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

15.12.2021

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2021-2022

Ședințele dintre 26 și 29 aprilie 2021

Textele adoptate din 28 aprilie 2021 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2019 au fost publicate în

  JO L 340, 24.9.2021
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 27 aprilie 2021

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/2

---

P9_TA(2021)0122

Raport referitor la punerea în aplicare în ceea ce privește aspectele de siguranță rutieră ale pachetului privind inspecția tehnică a autovehiculelor

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la punerea în aplicare în ceea ce privește aspectele de siguranță rutieră ale pachetului privind inspecția tehnică a autovehiculelor (2019/2205(INI))

(2021/C 506/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere pachetul privind inspecția tehnică auto, care cuprinde Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora (1), Directiva 2014/46/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (2) și Directiva 2014/47/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Uniune (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul privind inspecția tehnică auto, care cuprinde Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora (1), Directiva 2014/46/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (2) și Directiva 2014/47/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Uniune (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2017 referitoare la salvarea de vieți: sporirea siguranței autovehiculelor în UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2017 referitoare la salvarea de vieți: sporirea siguranței autovehiculelor în UE (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 31 mai 2018 conținând recomandări adresate Comisiei privind manipularea odometrului în autovehicule: revizuirea cadrului juridic al UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 31 mai 2018 conținând recomandări adresate Comisiei privind manipularea odometrului în autovehicule: revizuirea cadrului juridic al UE (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 iulie 2010 intitulată „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020”, (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 iulie 2010 intitulată „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020”, (COM(2010)0389),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Cadrul de politică al UE privind siguranța rutieră 2021-2030 – Următorii pași către „Viziunea zero” (SWD(2019)0283), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Cadrul de politică al UE privind siguranța rutieră 2021-2030 – Următorii pași către „Viziunea zero” (SWD(2019)0283),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD), în special ODD 3.6, de înjumătățire, până în 2020, a numărului global de decese și vătămări provocate de accidentele rutiere, și ODD 11.2, de asigurare, până în 2030, a accesului tuturor la sisteme de transport sigure, accesibile și sustenabile, la prețuri rezonabile, îmbunătățind siguranța rutieră, în special prin extinderea transportului public, acordându-se o atenție specială nevoilor persoanelor aflate în situații vulnerabile, femeilor, copiilor, persoanelor cu dizabilități și persoanelor în vârstă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD), în special ODD 3.6, de înjumătățire, până în 2020, a numărului global de decese și vătămări provocate de accidentele rutiere, și ODD 11.2, de asigurare, până în 2030, a accesului tuturor la sisteme de transport sigure, accesibile și sustenabile, la prețuri rezonabile, îmbunătățind siguranța rutieră, în special prin extinderea transportului public, acordându-se o atenție specială nevoilor persoanelor aflate în situații vulnerabile, femeilor, copiilor, persoanelor cu dizabilități și persoanelor în vârstă,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789),

| — | având în vedere rezoluția sa referitoare la o Strategie europeană privind sistemele de transport inteligente cooperative (6), în care Comisia este invitată să publice neîntârziat o propunere legislativă privind accesul la datele și resursele din interiorul vehiculului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa referitoare la o Strategie europeană privind sistemele de transport inteligente cooperative (6), în care Comisia este invitată să publice neîntârziat o propunere legislativă privind accesul la datele și resursele din interiorul vehiculului,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066), care menționează revizuirea legislației actuale privind accesul la datele de la bordul vehiculelor pentru a se asigura accesul echitabil la anumite date privind autoturismele, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066), care menționează revizuirea legislației actuale privind accesul la datele de la bordul vehiculelor pentru a se asigura accesul echitabil la anumite date privind autoturismele,

| — | având în vedere evaluarea punerii în aplicare la nivel european comandată de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European și publicată în septembrie 2020 privind punerea în aplicare a pachetului privind inspecția tehnică auto, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea punerii în aplicare la nivel european comandată de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European și publicată în septembrie 2020 privind punerea în aplicare a pachetului privind inspecția tehnică auto,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 4 noiembrie 2020 referitor la punerea în aplicare a Directivei 2014/45/UE privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora (COM(2020)0699), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 4 noiembrie 2020 referitor la punerea în aplicare a Directivei 2014/45/UE privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora (COM(2020)0699),

| — | având în vedere raportul Comisiei Europene din 3 noiembrie 2020 privind punerea în aplicare a Directivei 2014/47/UE privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune (COM(2020)0676), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei Europene din 3 noiembrie 2020 privind punerea în aplicare a Directivei 2014/47/UE privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune (COM(2020)0676),

| — | având în vedere studiul comandat de Direcția Generală Mobilitate și Transporturi (DG MOVE) din cadrul Comisiei și publicat în februarie 2019 privind includerea remorcilor ușoare și a vehiculelor cu două sau trei roți în domeniul de aplicare al inspecțiilor tehnice periodice, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comandat de Direcția Generală Mobilitate și Transporturi (DG MOVE) din cadrul Comisiei și publicat în februarie 2019 privind includerea remorcilor ușoare și a vehiculelor cu două sau trei roți în domeniul de aplicare al inspecțiilor tehnice periodice,

| — | având în vedere studiul comandat de DG MOVE și publicat în februarie 2019 cu privire la includerea sistemului eCall în inspecția tehnică periodică a autovehiculelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comandat de DG MOVE și publicat în februarie 2019 cu privire la includerea sistemului eCall în inspecția tehnică periodică a autovehiculelor,

| — | având în vedere studiul de fezabilitate comandat de DG MOVE și publicat în aprilie 2015 pe platforma de informare privind vehiculele, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul de fezabilitate comandat de DG MOVE și publicat în aprilie 2015 pe platforma de informare privind vehiculele,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/2144 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind cerințele pentru omologarea de tip a autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate unor astfel de vehicule, în ceea ce privește siguranța generală a acestora și protecția ocupanților vehiculului și a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/2144 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind cerințele pentru omologarea de tip a autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate unor astfel de vehicule, în ceea ce privește siguranța generală a acestora și protecția ocupanților vehiculului și a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor (7),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 la Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 la Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0028/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0028/2021),

| A. | întrucât în 2010 UE a adoptat o politică de siguranță rutieră cu scopul de a reduce numărul de decese cauzate de accidentele rutiere cu 50 % până în 2020; întrucât, în 2011, UE a stabilit obiectivul „viziunii zero”, care prevede zero decese în transportul rutier până în 2050; întrucât, în 2019, aproximativ 22 800 de persoane și-au pierdut viața și circa 135 000 au fost grav rănite pe drumurile europene; întrucât trebuie luate măsuri mai eficiente și mai bine coordonate la nivelul UE și de către statele membre dacă se dorește realizarea obiectivului „viziunii zero”; |
| --- | --- |

A.

întrucât în 2010 UE a adoptat o politică de siguranță rutieră cu scopul de a reduce numărul de decese cauzate de accidentele rutiere cu 50 % până în 2020; întrucât, în 2011, UE a stabilit obiectivul „viziunii zero”, care prevede zero decese în transportul rutier până în 2050; întrucât, în 2019, aproximativ 22 800 de persoane și-au pierdut viața și circa 135 000 au fost grav rănite pe drumurile europene; întrucât trebuie luate măsuri mai eficiente și mai bine coordonate la nivelul UE și de către statele membre dacă se dorește realizarea obiectivului „viziunii zero”;

| B. | întrucât, în pofida eforturilor de îmbunătățire a siguranței rutiere în UE, progresele în ceea ce privește reducerea ratei accidentelor rutiere au fost, deși considerabile, prea lente în ultimii ani; întrucât se consideră că defecțiunile tehnice ale vehiculelor sunt cauza a aproximativ 5 % din accidentele care implică vehicule din transportul de mărfuri; întrucât întreținerea defectuoasă a vehiculelor provoacă 4 % din accidentele care implică participanți la trafic; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în pofida eforturilor de îmbunătățire a siguranței rutiere în UE, progresele în ceea ce privește reducerea ratei accidentelor rutiere au fost, deși considerabile, prea lente în ultimii ani; întrucât se consideră că defecțiunile tehnice ale vehiculelor sunt cauza a aproximativ 5 % din accidentele care implică vehicule din transportul de mărfuri; întrucât întreținerea defectuoasă a vehiculelor provoacă 4 % din accidentele care implică participanți la trafic;

| C. | întrucât cifrele preliminare pentru 2019 indică o reducere a numărului de decese pe drumurile din UE față de anul precedent, dar că progresele rămân prea lente; întrucât obiectivul UE de a reduce la jumătate numărul deceselor cauzate de accidente rutiere între 2010 și sfârșitul anului 2020 va fi atins doar pe jumătate (aproximativ), deoarece, până în prezent, a fost înregistrată doar o scădere de 23 %; întrucât inspecțiile vehiculelor, efectuate în mod frecvent, detaliat și periodic de către inspectori bine calificați, precum și controlul tehnic în trafic sunt fundamentale pentru creșterea siguranței rutiere; |
| --- | --- |

C.

întrucât cifrele preliminare pentru 2019 indică o reducere a numărului de decese pe drumurile din UE față de anul precedent, dar că progresele rămân prea lente; întrucât obiectivul UE de a reduce la jumătate numărul deceselor cauzate de accidente rutiere între 2010 și sfârșitul anului 2020 va fi atins doar pe jumătate (aproximativ), deoarece, până în prezent, a fost înregistrată doar o scădere de 23 %; întrucât inspecțiile vehiculelor, efectuate în mod frecvent, detaliat și periodic de către inspectori bine calificați, precum și controlul tehnic în trafic sunt fundamentale pentru creșterea siguranței rutiere;

| D. | întrucât divergența masivă a ratelor deceselor rutiere între statele membre, în țara cu cele mai slabe rezultate înregistrându-se de peste patru ori mai multe decese rutiere decât în țara cu cele mai bune rezultate, pune în lumină necesitatea unei monitorizări, a unui parteneriat și a unei asistențe speciale pentru statele membre cu cele mai slabe rezultate; |
| --- | --- |

D.

întrucât divergența masivă a ratelor deceselor rutiere între statele membre, în țara cu cele mai slabe rezultate înregistrându-se de peste patru ori mai multe decese rutiere decât în țara cu cele mai bune rezultate, pune în lumină necesitatea unei monitorizări, a unui parteneriat și a unei asistențe speciale pentru statele membre cu cele mai slabe rezultate;

| E. | întrucât există în continuare diferențe majore în materie de siguranță rutieră între statele membre estice și cele vestice; întrucât cele dintâi devin adesea destinația parcului auto de ocazie provenit din statele vestice, ceea ce poate prezenta atât riscuri pentru siguranța umană, cât și pentru mediu, care trebuie luate în considerare la nivelul UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât există în continuare diferențe majore în materie de siguranță rutieră între statele membre estice și cele vestice; întrucât cele dintâi devin adesea destinația parcului auto de ocazie provenit din statele vestice, ceea ce poate prezenta atât riscuri pentru siguranța umană, cât și pentru mediu, care trebuie luate în considerare la nivelul UE;

| F. | întrucât, pe lângă preocupările legate de climă și mediu, inspecția tehnică auto este și o problemă de sănătate publică, atât în ceea ce privește asigurarea siguranței rutiere, dar și în ceea ce privește impactul emisiilor asupra calității aerului; întrucât scandalurile recente privind emisiile au demonstrat necesitatea unor inspecții independente pe întreaga durată de viață a unui vehicul, ținând seama de emisiile sale reale; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pe lângă preocupările legate de climă și mediu, inspecția tehnică auto este și o problemă de sănătate publică, atât în ceea ce privește asigurarea siguranței rutiere, dar și în ceea ce privește impactul emisiilor asupra calității aerului; întrucât scandalurile recente privind emisiile au demonstrat necesitatea unor inspecții independente pe întreaga durată de viață a unui vehicul, ținând seama de emisiile sale reale;

| G. | întrucât o analiză a transpunerii și a punerii în aplicare de către statele membre ale pachetului privind inspecția tehnică auto arată că procedurile de armonizare trebuie consolidate la nivelul UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât o analiză a transpunerii și a punerii în aplicare de către statele membre ale pachetului privind inspecția tehnică auto arată că procedurile de armonizare trebuie consolidate la nivelul UE;

| H. | întrucât piața autoturismelor de ocazie din Uniunea Europeană este de două până la trei ori mai mare decât piața autoturismelor noi și întrucât fraudele legate de odometrul autoturismelor de ocazie compromit grav siguranța rutieră; întrucât studiile estimează că vehiculele manipulate reprezintă între 5 și 12 % din volumul vânzărilor naționale de autoturisme uzate și între 30 și 50 % din volumul vânzărilor transfrontaliere; întrucât numai șase state membre recunosc manipularea odometrului ca infracțiune; întrucât lipsa unei baze de date europene comune împiedică, de asemenea, aplicarea legii împotriva unor astfel de practici frauduloase; |
| --- | --- |

H.

întrucât piața autoturismelor de ocazie din Uniunea Europeană este de două până la trei ori mai mare decât piața autoturismelor noi și întrucât fraudele legate de odometrul autoturismelor de ocazie compromit grav siguranța rutieră; întrucât studiile estimează că vehiculele manipulate reprezintă între 5 și 12 % din volumul vânzărilor naționale de autoturisme uzate și între 30 și 50 % din volumul vânzărilor transfrontaliere; întrucât numai șase state membre recunosc manipularea odometrului ca infracțiune; întrucât lipsa unei baze de date europene comune împiedică, de asemenea, aplicarea legii împotriva unor astfel de practici frauduloase;

| I. | întrucât utilizarea tot mai frecventă a funcțiilor de conducere automată necesită o actualizare a pachetului privind inspecția tehnică auto pentru a include inspecția și formarea cu privire la noile funcții avansate de asistență la volan care vor fi introduse începând cu 2022; |
| --- | --- |

I.

întrucât utilizarea tot mai frecventă a funcțiilor de conducere automată necesită o actualizare a pachetului privind inspecția tehnică auto pentru a include inspecția și formarea cu privire la noile funcții avansate de asistență la volan care vor fi introduse începând cu 2022;

| J. | întrucât unele state membre au introdus deja instrumente pentru a reduce la minimum manipularea odometrelor, precum „Car-Pass” în Belgia și „Nationale AutoPas” în Țările de Jos; întrucât ambele statele membre utilizează o bază de date în care se colectează kilometrajul afișat de odometru la fiecare lucrare de întreținere, service, reparație și inspecție periodică a vehiculului, fără a colecta date cu caracter personal, ambele reușind într-un interval scurt să elimine aproape complet de pe teritoriile lor frauda legată de odometre; |
| --- | --- |

J.

întrucât unele state membre au introdus deja instrumente pentru a reduce la minimum manipularea odometrelor, precum „Car-Pass” în Belgia și „Nationale AutoPas” în Țările de Jos; întrucât ambele statele membre utilizează o bază de date în care se colectează kilometrajul afișat de odometru la fiecare lucrare de întreținere, service, reparație și inspecție periodică a vehiculului, fără a colecta date cu caracter personal, ambele reușind într-un interval scurt să elimine aproape complet de pe teritoriile lor frauda legată de odometre;

| K. | întrucât calitatea infrastructurii rutiere are o importanță vitală pentru siguranța rutieră; întrucât conectivitatea și infrastructura digitală au o importanță vitală pentru siguranța rutieră și vor fi din ce în ce mai importante pe măsură ce va crește numărul de vehicule conectate și autonome; |
| --- | --- |

K.

întrucât calitatea infrastructurii rutiere are o importanță vitală pentru siguranța rutieră; întrucât conectivitatea și infrastructura digitală au o importanță vitală pentru siguranța rutieră și vor fi din ce în ce mai importante pe măsură ce va crește numărul de vehicule conectate și autonome;

Recomandări

Transpunerea și punerea în aplicare a pachetului privind inspecția tehnică auto – obiectivele UE în materie de siguranță

| 1. | salută faptul că transpunerea pachetului privind inspecția tehnică auto și punerea în aplicare a unora dintre dispozițiile acestuia au demonstrat o armonizare îmbunătățită a procedurilor naționale, în special în ceea ce privește frecvența, conținutul și metoda de inspecție a vehiculelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută faptul că transpunerea pachetului privind inspecția tehnică auto a contribuit la îmbunătățirea calității inspecțiilor tehnice periodice, a nivelului de calificare al inspectorilor și a coordonării și standardelor statelor membre cu privire la controlul tehnic în trafic al vehiculelor, pentru a îmbunătăți siguranța rutieră; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă faptul că, în pofida calității mai bune a inspecțiilor tehnice periodice și a implicațiilor pozitive ale acesteia pentru siguranța rutieră, pachetul privind inspecția tehnică auto conține dispoziții neobligatorii care nu au fost transpuse cu suficientă rigoare sau pur și simplu nu au fost transpuse deloc; subliniază că este necesar să se renunțe treptat la dispozițiile cu caracter voluntar și să se dezvolte un sistem de cerințe minime, dar obligatorii, pentru a crește nivelul de armonizare la nivelul UE a unor aspecte precum arimarea încărcăturii, schimbul de informații și cooperarea între statele membre și reamintește importanța deosebită a acestor măsuri pentru regiunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă faptul că mai multe state membre nu au finalizat la timp transpunerea pachetului privind inspecția tehnică auto și că Comisia a trebuit să inițieze procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva unui stat membru; îndeamnă statele membre în cauză să transpună rapid în legislația lor națională dispozițiile din pachetul privind inspecția tehnică auto care încă lipsesc și să pună în aplicare integral toate obligațiile pe care le au pentru a pune la dispoziție informații tehnice complete, întrucât siguranța în trafic a cetățenilor europeni este o prioritate a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă că finanțarea inadecvată pentru activitățile de inspecție, inclusiv pentru personalul, echipamentele și formarea necesare pentru efectuarea inspecțiilor, continuă să pună în pericol realizarea obiectivelor inspecției tehnice auto; subliniază că ar trebui să se pună la dispoziția autorităților lor naționale responsabile de siguranța rutieră un sprijin financiar și administrativ suficient pentru a pune în aplicare în mod eficient pachetul privind inspecția tehnică auto și viitoarea sa versiune revizuită; |
| --- | --- |

5.

Frecvența și conținutul inspecțiilor

| 6. | salută faptul că, în urma intrării în vigoare a pachetului privind inspecția tehnică auto, 90 % din inspecțiile vehiculelor au avut loc la intervale egale sau chiar mai stricte decât cele stabilite în cadrul pachetului, contribuind în mare măsură la reducerea numărului de vehicule periculoase care circulă pe drumurile europene; regretă, cu toate acestea, că unele state membre au încă nevoie de intervale mai lungi decât cele stabilite în cadrul pachetului, reducând siguranța condițiilor de circulație; invită statele membre în cauză să respecte intervalele stabilite de pachet fără alte întârzieri, deoarece sunt în joc securitatea și viața cetățenilor UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să ia în considerare înăsprirea regimului de inspecție și introducerea obligației de a realiza controale suplimentare după atingerea unui anumit kilometraj specificat pentru vehiculele din categoria M1 care sunt utilizate ca taxiuri sau ambulanțe și pentru vehiculele din categoria N1 care sunt utilizate de furnizorii de servicii de livrare a coletelor și să ia în considerare extinderea acestei obligații la alte vehicule din aceste categorii utilizate în alte scopuri comerciale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de utilizarea pe scară mai mare a vehiculelor individuale și a mobilității partajate în scopuri de transport public și/sau în scopuri logistice; solicită Comisiei să evalueze dacă frecvența inspecțiilor acestor vehicule ar trebui mărită în consecință, prevăzând posibilitatea unei inspecții anuale obligatorii sau ținând cont, de exemplu, de intensitatea circulației lor în ceea ce privește kilometrajul și uzura timpurie aferentă a componentelor, precum și a numărului de pasageri transportați; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că recunoașterea reciprocă a inspecțiilor tehnice auto pentru vehiculele de ocazie importate din alte state membre nu se aplică atunci când statele membre efectuează inspecțiile la intervale diferite; prin urmare, pachetul nu oferă decât o recunoaștere reciprocă limitată în această privință; invită Comisia să includă o certificare UE pentru autoturismele de ocazie în următoarea revizuire a pachetului privind inspecția tehnică auto; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată că motocicliștii sunt considerați participanți la trafic vulnerabili și că rata deceselor în rândul motocicliștilor scade cel mai lent față de ceilalți utilizatori de vehicule din UE; ia act de faptul că modificarea și reglarea mopedelor, în special, crește riscul de accidente pentru tineri și adulții tineri; invită, prin urmare, Comisia să ia în considerare extinderea obligației de a efectua controale tehnice în trafic la vehiculele cu două și trei roți, inclusiv obiectivul de control anual minim de 5 %, deoarece aceste vehicule sunt în prezent complet excluse din domeniul de aplicare al Directivei 2014/47/UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să ia în considerare eliminarea excepțiilor de la obligația de a efectua inspecții tehnice periodice pentru vehiculele cu două și trei roți, astfel cum este posibil în prezent în temeiul Directivei 2014/45/UE; invită Comisia să analizeze în viitoarea sa evaluare posibilitatea de a include în regimul obligatoriu de inspecții tehnice periodice și categorii de vehicule cu două și trei roți cu o capacitate cilindrică mai mică de 125 cm3 și remorci ușoare, pe baza datelor relevante privind accidentele rutiere și a factorilor costuri-beneficii, cum ar fi proximitatea locurilor de testare din zonele îndepărtate, sarcina administrativă și costurile financiare pentru cetățenii UE; solicită Comisiei să își bazeze evaluarea pe o comparație a rezultatelor între țările în care inspecțiile tehnice periodice sunt deja în vigoare pentru toate vehiculele din aceste categorii și țările care nu efectuează astfel de inspecții și efectele asupra siguranței rutiere; solicită introducerea unui calendar suplimentar de control, pe baza kilometrajului atins, pentru motocicletele utilizate pentru livrarea de colete sau alimente sau pentru alte tipuri de transport comercial de mărfuri sau persoane; |
| --- | --- |

11.

| 12. | constată că nivelul de toleranță în ceea ce privește frecvența inspecțiile tehnice periodice expirate variază în mod considerabil între statele membre, de la cel mult patru luni până la o toleranță zero; invită Comisia să armonizeze nivelul de toleranță prin introducerea unei perioade scurte de timp de toleranță maximă, care să nu compromită executarea la timp a inspecțiilor tehnice periodice și prin mărirea sancțiunilor în cazul nerespectării; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că vehiculele adaptate pentru a fi conduse de persoanele cu dizabilități sunt dotate cu funcționalități și echipamente specifice; subliniază că, pentru a asigura siguranța pasagerilor cu dizabilități, vehiculele utilizate pentru transportul acestora trebuie să respecte condiții tehnice specifice, cum ar fi centurile ancorate, și să dispună de spații adaptate în acest sens; subliniază că este necesar să se asigure că toate aceste caracteristici esențiale sunt luate în considerare în mod corespunzător la fiecare inspecție; |
| --- | --- |

13.

| 14. | deplânge faptul că, până în prezent, statele membre au adoptat doar măsuri generice în transpunerea dispozițiilor privind sancțiunile pentru fraudele legate de odometre; îndeamnă statele membre să respecte această cerință clară din pachetul privind inspecția tehnică auto, să transpună fără întârziere în legislația lor națională măsuri mai bine orientate și să pună la dispoziție resursele umane și financiare necesare pentru aplicarea sa; regretă faptul că în prezenta dispoziție, sancțiunile pentru fraudele legate de odometre sunt în continuare insuficiente, deoarece se prevede doar ca acestea să fie „eficace, proporționale, disuasive și nediscriminatorii”, sumele reale și măsurile de descurajare corespunzătoare rămânând în mare măsură la latitudinea statelor membre; consideră că în următoarea revizuire ar trebui prevăzute sancțiuni mai armonizate și mai concrete pentru fraudele legate de odometre, împreună cu noi măsuri solide de combatere a modificărilor frauduloase, inclusiv mecanisme adecvate de securitate cibernetică și tehnologii de criptare pentru a crea obstacole în calea manipulării frauduloase electronice și pentru a facilita detectarea acestora; invită Comisia să impună un acces garantat la anumite date, funcții și informații legate de software specifice vehiculelor pentru organizațiile de inspecție; solicită statelor membre să creeze bariere juridice, tehnice și operaționale pentru a face imposibilă manipularea odometrelor; subliniază că absența unei baze de date coerente privind colectarea datelor privind kilometrajul pentru autoturismele de ocazie, recunoscută reciproc și care face obiectul schimburilor între statele membre, reprezintă un obstacol esențial în detectarea fraudelor legate de odometre; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să includă în următoarea revizuire a pachetului dispoziții obligatorii care să permită statelor membre să înregistreze citirile obligatorii ale odometrului pentru fiecare inspecție, vizită la service, lucrare de întreținere și reparație majoră, începând cu prima înmatriculare a vehiculului; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să țină seama în mod corespunzător de noile teste de emisii în condiții reale de conducere prevăzute în Regulamentul Euro 6 și de eventualele revizuiri viitoare; invită Comisia să includă măsurători care să reflecte astfel de teste în domeniul de aplicare al inspecțiilor tehnice periodice și al oricăror alte posibile evoluții în cadrul următoarei revizuiri a pachetului privind inspecția tehnică auto; invită Comisia și statele membre să armonizeze atât tehnologiile de măsurare a emisiilor în cadrul inspecțiilor tehnice auto, cât și nivelurile maxime tolerabile, pentru a se asigura că toate vehiculele care circulă pe drumurile europene respectă standardele privind emisiile; |
| --- | --- |

16.

Echipamentele utilizate și formarea inspectorilor

| 17. | salută faptul că, în toate statele membre, în urma intrării în vigoare a pachetului privind inspecția tehnică auto, echipamentele de control au fost armonizate și îndeplinesc anumite cerințe minime, îmbunătățind astfel uniformitatea controalelor tehnice auto în întreaga UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că, deși toate statele membre au introdus calificări minime pentru inspectorii care efectuează controlul tehnic, unele state membre nu respectă cerințele prevăzute în anexa IV la Directiva 2014/45/UE privind inspecția tehnică periodică; invită statele membre respective să își alinieze cerințele în mod corespunzător; solicită Comisiei să promoveze schimbul de bune practici și de lecții învățate între statele membre în ceea ce privește modul de punere în aplicare a anexei IV la Directiva 2014/45/UE și să evalueze nevoia de a organiza cursuri de actualizare periodice și examinări adecvate; invită Comisia să promoveze actualizări periodice și armonizarea conținutului formării în rândul statelor membre pentru a adapta cunoștințele și competențele inspectorilor la procesul de dezvoltare a automatizării și digitalizării sectorului autovehiculelor, în special în ceea ce privește asistența avansată la volan, sistemele autonome și utilizarea sistemelor electronice de schimb de informații între autoritățile naționale responsabile cu siguranța rutieră, inclusiv în ceea ce privește schimbul de date în condiții de siguranță, securitatea cibernetică și protecția datelor cu caracter personal ale conducătorilor auto; subliniază faptul că manipularea și fraudele legate de elementele de siguranță electronice, cum ar fi sistemele avansate de asistență la conducere, reprezintă un risc ridicat în materie de siguranță și, prin urmare, este necesar să fie detectate de inspectori; subliniază că inspectorii ar trebui să beneficieze de formare specifică privind verificarea integrității software-ului; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că ar trebui luate măsuri pentru a garanta independența inspectorilor și a organizațiilor de inspecție față de sectorul comerțului, întreținerii și reparațiilor vehiculelor, pentru a evita orice conflicte de interese financiare, inclusiv pentru verificarea emisiilor, oferind, în același timp, garanții mai solide în ceea ce privește răspunderea civilă pentru toate părțile; |
| --- | --- |

19.

Controlul tehnic în trafic și arimarea încărcăturii

| 20. | constată că, potrivit rapoartelor Comisiei, controalele în trafic ale vehiculelor comerciale au fost în scădere în ultimii șase ani; regretă această tendință și reamintește că, în conformitate cu pachetul privind inspecția tehnică auto, statele membre au fost obligate, din 2018, să se asigure că un număr minim de controale în trafic sunt efectuate în raport cu numărul de vehicule înmatriculate pe teritoriul lor (5 %); invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a atinge obiectivul minim de 5 % și reamintește că prima obligație de raportare pentru perioada 2019-2020, când va fi examinat acest obiectiv, va fi scadentă la 31 martie 2021; invită Comisia să se includă în domeniul de aplicare al controalelor în trafic vehiculele din categoria N1 (8) utilizate în transportul rutier de marfă cu scop comercial, având în vedere numărul lor în creștere și kilometrajul lor ridicat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să colaboreze cu statele membre pentru a îmbunătăți în continuare calitatea și caracterul nediscriminatoriu al acestor controale în trafic, în conformitate cu normele pieței interne, de exemplu, prin stabilirea și colectarea datelor privind indicatorii-cheie de performanță și prin încurajarea utilizării sistemului „de clasificare a profilului de risc”, pentru a direcționa mai bine controalele și sancțiunile, în special în cazul recidiviștilor, respectând în același timp pe deplin cadrul UE de protecție a datelor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | regretă că reducerea cheltuielilor bugetare naționale destinate aplicării legii privind siguranța rutieră și întreținerii drumurilor pare să fi condus la scăderea frecvenței controalelor tehnice în trafic în ultimii ani; solicită, în acest sens, autorităților naționale să garanteze o finanțare majorată a activităților de inspecție, în special pentru introducerea eventuală a testării obligatorii a noilor tipuri de vehicule; |
| --- | --- |

22.

| 23. | regretă faptul că dispozițiile pachetului privind inspecția tehnică auto referitoare la controlul arimării încărcăturii nu sunt obligatorii, motiv pentru care numai câteva state membre au transpus măsurile de siguranță relevante; concluzionează, prin urmare, că armonizarea este departe de a fi realizată în această privință; îndeamnă Comisia să propună o consolidare a acestor dispoziții în cadrul următoarei revizuiri, inclusiv în ceea ce privește cerințele minime armonizate pentru arimarea încărcăturii, echipamentele obligatorii de arimare a încărcăturii pentru fiecare vehicul și gama minimă de competențe, formare și cunoștințe atât pentru personalul implicat în arimarea încărcăturii, cât și pentru inspectori; |
| --- | --- |

23.

Schimbul de informații și de date între statele membre

| 24. | regretă că doar câteva state membre țin o bază de date electronică națională a deficiențelor majore și periculoase aduse la lumină de controalele în trafic și că statele membre notifică rareori rezultatele acestor controale punctului național de contact al statului membru în care este înmatriculat vehiculul; regretă că pachetul privind inspecția tehnică auto nu prevede nicio măsură pe care ar trebui să o întreprindă statul membru de înmatriculare de îndată ce a fost notificat cu privire la astfel de deficiențe majore și periculoase; îndeamnă Comisia să consolideze aceste dispoziții în cadrul următoarei revizuiri, inclusiv prin stabilirea unui sistem unitar de măsuri pe care ar trebui să le întreprindă statul membru de înmatriculare după primirea unei astfel de notificări; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia, având în vedere înregistrarea electronică a datelor privind vehiculele în conformitate cu pachetul privind inspecția tehnică auto, să ia în considerare modificarea Directivei 2014/46/UE privind documentele de înmatriculare pentru vehicule, astfel încât să se renunțe la obligația de prezentare a documentelor fizice și la obligația conducătorului auto de a prezenta certificate de înmatriculare tipărite; constată că ar trebui instituite condiții pentru ca inspectorii să poată utiliza pe deplin înregistrările electronice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită statele membre să faciliteze schimbul sistematic de date privind inspecția tehnică auto și kilometrajele indicate de odometre între autoritățile lor competente de testare, înmatriculare și omologare a vehiculelor, producătorii de echipamente de control și producătorii de vehicule; salută, în acest sens, studiul de fezabilitate al Comisiei referitor la platforma de informare privind vehiculele; invită Comisia și statele membre să depună eforturi pentru a se asigura că o platformă de informare privind vehiculele este instituită în cadrul următoarei revizuiri, pentru a accelera și a facilita schimbul de date și pentru a asigura o mai bună coordonare între statele membre; subliniază că această platformă de informare privind vehiculele ar trebui să permită un proces complet informatizat de inspecție și schimb de date, cu respectarea deplină a securității cibernetice și a protecției datelor față de terți; salută, în acest sens, implementarea de către Comisie a platformei UE MOVEHUB și a modulului său ODOCAR, recent dezvoltat, care oferă o infrastructură IT pentru schimbul de date privind kilometrajul în întreaga Uniune, prin exploatarea bazelor de date, inclusiv posibilitatea de a face schimb de informații cu rețeaua Eucaris; invită Comisia să evalueze dacă utilizarea MOVEHUB UE ar trebui să devină obligatorie pentru statele membre în cadrul unei viitoare revizuiri; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să evalueze, în cadrul următoarei revizuiri, posibilitatea de a include, ca parte a schimbului de date obligatoriu privind istoricul vehiculului între autoritățile de înmatriculare, nu doar kilometrajele indicate de odometre, ci și informații cu privire la accidente și frecvența defecțiunilor semnificative, deoarece acest lucru ar asigura protecția împotriva fraudelor a cetățenilor UE și o mai bună informare a lor cu privire la istoricul și starea vehiculelor lor, precum și a reparațiilor înainte ascunse ale vehiculelor; consideră că accidentele rutiere ar trebui să declanșeze inspecții suplimentare, care contribuie la a garanta repararea corespunzătoare a vehiculelor și îmbunătățirea siguranței rutiere; |
| --- | --- |

27.

Un cadru orientat spre viitor

| 28. | invită Comisia să țină seama în mod corespunzător de progresul tehnic în ceea ce privește elementele de siguranță ale vehiculelor pentru următoarea revizuire; ia act de faptul că, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/2144, începând cu 2022, noile vehicule vor trebui să înceapă să fie echipate cu noi sisteme avansate de siguranță și sisteme de asistență la conducere; invită Comisia să includă astfel de sisteme noi în domeniul de aplicare al inspecțiilor tehnice periodice, precum și competențele și cunoștințele inspectorilor vehiculelor, și să reducă riscul de a se interveni în aceste sisteme sau de a le manipula; solicită Comisiei să includă sistemul eCall, actualizări de software și „over-the-air”(la distanță), în inspecțiile tehnice periodice (9) și să elaboreze orientări și standarde pentru verificările și inspecțiile periodice în materie de siguranță ale vehiculelor autonome și conectate; invită Comisia să analizeze utilizarea în continuare a senzorilor integrați în vehicule în contextul controalelor tehnice în trafic și să acorde o atenție deosebită cerințelor specifice ale sistemelor de autodiagnosticare ale vehiculelor și principiului fundamental al sănătății publice; invită, în acest sens, producătorii de automobile și autoritățile să coopereze în scopul punerii în aplicare a noilor tehnologii de asistență la volan, pentru a asigura respectarea permanentă a standardelor și pentru a contribui la anticiparea tendințelor viitoare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată că apariția tot mai frecventă a noilor moduri de transport pe drumurile publice, cum ar fi scuterele electrice, skateboard-urile cu o singură roată și hoverboard-urile, printre altele; solicită Comisiei să evalueze dacă aceste noi moduri ar trebui abordate în cadrul următoarei revizuiri, cu scopul de a îmbunătăți siguranța rutieră; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să organizeze un An european al siguranței rutiere în următorii ani, în vederea pregătirii pentru 2030 ca dată-țintă intermediară pentru realizarea „viziunii zero”; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia și statele membre să asigure o finanțare adecvată pentru calitatea infrastructurii rutiere, în special pentru întreținerea acesteia; în plus, invită Comisia să își consolideze abordarea în ceea ce privește întreținerea, luând măsurile adecvate pentru a îmbunătăți planificarea întreținerii pe termen lung de către statele membre; constată că conectivitatea și securitatea digitală vor avea o importanță vitală pentru viitoarea creștere a numărului de vehicule conectate și autonome; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  JO L 127, 29.4.2014, p. 51.

(2)  JO L 127, 29.4.2014, p. 129.

(3)  JO L 127, 29.4.2014, p. 134.

(4)  JO C 356, 4.10.2018, p. 2.

(5)  JO C 76, 9.3.2020, p. 151.

(6)  JO C 162, 10.5.2019, p. 2.

(7)  JO L 325, 16.12.2019, p. 1.

(8)  Vehicule utilizate pentru transportul de mărfuri și care au o masă maximă care nu depășește 3,5 tone (de exemplu, camionetele pick-up, furgonetele).

(9)  A se vedea anexele I și III la Directiva 2014/45/UE.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/9

---

P9_TA(2021)0123

Reziduurile chimice din Marea Baltică, pe baza petițiilor nr. 1328/2019 și 0406/2020, în temeiul articolului 227 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la reziduurile chimice din Marea Baltică, pe baza petițiilor nr. 1328/2019 și nr. 0406/2020 (2021/2567(RSP))

(2021/C 506/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere petițiile nr. 1328/2019 și nr. 0406/2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere petițiile nr. 1328/2019 și nr. 0406/2020,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolele 4 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolele 35 și 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolele 4 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolele 35 și 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 septembrie 1997 privind problema ecologică a Mării Baltice (1), obiectivul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (2) în vederea reducerii poluării și a substanțelor periculoase, precum și angajamentul statelor membre de a monitoriza munițiile chimice subacvatice în temeiul Directivei 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 septembrie 1997 privind problema ecologică a Mării Baltice (1), obiectivul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (2) în vederea reducerii poluării și a substanțelor periculoase, precum și angajamentul statelor membre de a monitoriza munițiile chimice subacvatice în temeiul Directivei 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (3),

| — | având în vedere angajamentele de „a salva marea” și de a face din regiunea Mării Baltice un lider mondial în securitate maritimă asumate în Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice, precum și angajamentul statelor membre ale UE de a elimina munițiile chimice și munițiile neexplodate aruncate în mare în cadrul planului de acțiune al Strategiei de securitate maritimă a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele de „a salva marea” și de a face din regiunea Mării Baltice un lider mondial în securitate maritimă asumate în Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice, precum și angajamentul statelor membre ale UE de a elimina munițiile chimice și munițiile neexplodate aruncate în mare în cadrul planului de acțiune al Strategiei de securitate maritimă a UE,

| — | având în vedere obiectivul Comisiei de reducere la zero a poluării pentru un mediu fără substanțe toxice, prevăzut în capitolul 2.1.8 din Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), precum și angajamentul UE de a stopa pierderea biodiversității și de a deveni lider mondial în rezolvarea crizei mondiale a biodiversității, în acord cu Strategiile sale în domeniul biodiversității pentru 2020 și pentru 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivul Comisiei de reducere la zero a poluării pentru un mediu fără substanțe toxice, prevăzut în capitolul 2.1.8 din Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), precum și angajamentul UE de a stopa pierderea biodiversității și de a deveni lider mondial în rezolvarea crizei mondiale a biodiversității, în acord cu Strategiile sale în domeniul biodiversității pentru 2020 și pentru 2030,

| — | având în vedere obligațiile asumate de statele părți în temeiul articolului 2 din Convenția din 1992 a Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale și al articolului 4 din Protocolul din 1999 la Convenția amintită privind apa și sănătatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere obligațiile asumate de statele părți în temeiul articolului 2 din Convenția din 1992 a Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale și al articolului 4 din Protocolul din 1999 la Convenția amintită privind apa și sănătatea,

| — | având în vedere viitorul program Interreg al Comisiei pentru regiunea Mării Baltice pentru 2021-2027, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitorul program Interreg al Comisiei pentru regiunea Mării Baltice pentru 2021-2027,

| — | având în vedere Convenția de la Helsinki din 1992 privind protecția mediului marin din zona Mării Baltice, Planul de acțiune pentru Marea Baltică și concluziile Comisiei pentru protecția mediului marin al Mării Baltice (HELCOM) privind munițiile chimice aruncate în mare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Helsinki din 1992 privind protecția mediului marin din zona Mării Baltice, Planul de acțiune pentru Marea Baltică și concluziile Comisiei pentru protecția mediului marin al Mării Baltice (HELCOM) privind munițiile chimice aruncate în mare,

| — | având în vedere angajamentele asumate de statele lumii prin obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, și anume obiectivul 3.9 de a reduce decesele și bolile cauzate de substanțele chimice periculoase și contaminare, obiectivul 6.3 de a îmbunătăți calitatea apei prin eliminarea aruncării în mare a deșeurilor și reducerea la minimum a eliberării de substanțe chimice periculoase, precum și obiectivele 14.1 și 14.2 de prevenire a poluării marine și de protejare a ecosistemelor marine și costiere, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele asumate de statele lumii prin obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, și anume obiectivul 3.9 de a reduce decesele și bolile cauzate de substanțele chimice periculoase și contaminare, obiectivul 6.3 de a îmbunătăți calitatea apei prin eliminarea aruncării în mare a deșeurilor și reducerea la minimum a eliberării de substanțe chimice periculoase, precum și obiectivele 14.1 și 14.2 de prevenire a poluării marine și de protejare a ecosistemelor marine și costiere,

| — | având în vedere Rezoluția 1612(2008) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind munițiile chimice îngropate în Marea Baltică și raportul însoțitor din 28 aprilie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1612(2008) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind munițiile chimice îngropate în Marea Baltică și raportul însoțitor din 28 aprilie 2008,

| — | având în vedere deliberările pe marginea petițiilor nr. 1328/2019 și nr. 0406/2020 purtate la ședința Comisiei pentru petiții din 3 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările pe marginea petițiilor nr. 1328/2019 și nr. 0406/2020 purtate la ședința Comisiei pentru petiții din 3 decembrie 2020,

| — | având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, de la sfârșitul celui de al Doilea Război Mondial, au fost aruncate în Marea Baltică cel puțin 50 000 de tone de arme convenționale și chimice care conțineau substanțe periculoase (precum iperită și gaze lacrimogene și agenți chimici sufocanți/asfixianți); |
| --- | --- |

A.

întrucât, de la sfârșitul celui de al Doilea Război Mondial, au fost aruncate în Marea Baltică cel puțin 50 000 de tone de arme convenționale și chimice care conțineau substanțe periculoase (precum iperită și gaze lacrimogene și agenți chimici sufocanți/asfixianți);

| B. | întrucât aceste muniții se degradează încet și lasă să se scurgă substanțe toxice în apă, punând în pericol sănătatea umană prin contaminarea alimentelor și provocând arsuri și intoxicații grave prin contact direct, afectând ecosistemele marine și biodiversitatea și activitățile economice locale, cum ar fi pescuitul, extracția resurselor naturale și producția de energie regenerabilă a centralelor electrice; |
| --- | --- |

B.

întrucât aceste muniții se degradează încet și lasă să se scurgă substanțe toxice în apă, punând în pericol sănătatea umană prin contaminarea alimentelor și provocând arsuri și intoxicații grave prin contact direct, afectând ecosistemele marine și biodiversitatea și activitățile economice locale, cum ar fi pescuitul, extracția resurselor naturale și producția de energie regenerabilă a centralelor electrice;

| C. | întrucât, din cauza poziției sale geografice, Marea Baltică este o mare semiînchisă, cu o viteză mică de înlocuire a apei și o capacitate foarte scăzută de autocurățare; întrucât este considerată una dintre cele mai poluate mări din lume, nivelul oxigenului scăzând în apele sale de adâncime, fapt ce pune deja în pericol viața marină; |
| --- | --- |

C.

întrucât, din cauza poziției sale geografice, Marea Baltică este o mare semiînchisă, cu o viteză mică de înlocuire a apei și o capacitate foarte scăzută de autocurățare; întrucât este considerată una dintre cele mai poluate mări din lume, nivelul oxigenului scăzând în apele sale de adâncime, fapt ce pune deja în pericol viața marină;

| D. | întrucât mai multe entități au făcut cercetări valoroase: Grupul de lucru ad-hoc HELCOM privind munițiile chimice deversate (CHEMU), participanții la proiectul finanțat de UE intitulat „Modelarea riscurilor ecologice legate de armele chimice aruncate în mare” (MERCW) și grupurile ad-hoc de experți HELCOM pentru actualizarea și revizuirea informațiilor existente privind munițiile chimice deversate în Marea Baltică (MUNI) și privind riscurile de mediu ale obiectelor periculoase scufundate (SUBMERGED); |
| --- | --- |

D.

întrucât mai multe entități au făcut cercetări valoroase: Grupul de lucru ad-hoc HELCOM privind munițiile chimice deversate (CHEMU), participanții la proiectul finanțat de UE intitulat „Modelarea riscurilor ecologice legate de armele chimice aruncate în mare” (MERCW) și grupurile ad-hoc de experți HELCOM pentru actualizarea și revizuirea informațiilor existente privind munițiile chimice deversate în Marea Baltică (MUNI) și privind riscurile de mediu ale obiectelor periculoase scufundate (SUBMERGED);

| E. | întrucât la Colocviul privind provocările reprezentate de munițiile neexplodate în mare, derulat la Bruxelles pe 20 februarie 2019 s-a vorbit de necesitatea unei cooperări mai strânse; |
| --- | --- |

E.

întrucât la Colocviul privind provocările reprezentate de munițiile neexplodate în mare, derulat la Bruxelles pe 20 februarie 2019 s-a vorbit de necesitatea unei cooperări mai strânse;

| F. | întrucât comunitatea internațională nu dispune de informații fiabile despre volumul, natura și amplasarea munițiilor eliminate deoarece aceste activități nu au fost documentate suficient și nici fundul Mării Baltice nu a fost cercetat suficient; |
| --- | --- |

F.

întrucât comunitatea internațională nu dispune de informații fiabile despre volumul, natura și amplasarea munițiilor eliminate deoarece aceste activități nu au fost documentate suficient și nici fundul Mării Baltice nu a fost cercetat suficient;

| G. | întrucât nu s-a ajuns la un consens cu privire la starea actuală a munițiilor, pericolul exact pe care îl reprezintă și posibilele soluții pentru această problemă; |
| --- | --- |

G.

întrucât nu s-a ajuns la un consens cu privire la starea actuală a munițiilor, pericolul exact pe care îl reprezintă și posibilele soluții pentru această problemă;

| H. | întrucât programul Interreg pentru regiunea Mării Baltice a oferit finanțare pentru următoarele proiecte: Căutare și evaluare a munițiilor chimice (CHEMSEA), derulat în perioada 2011-2014, Sprijin pentru factorii de decizie în chestiunea munițiilor aruncate în mare (DAIMON) derulat în perioada 2016-2019 și DAIMON 2 în 2019-2021, în valoare totală de 10,13 milioane EUR (din care 7,8 milioane EUR – 77 % – au provenit din Fondul european de dezvoltare regională); întrucât aceste proiecte au studiat locurile de deversare, conținutul și starea munițiilor și cum reacționează ele la condițiile din Marea Baltică și le-au oferit administrațiilor instrumente decizionale și instruire în tehnologiile utilizate pentru analiza riscurilor, metode de remediere și evaluarea impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

H.

întrucât programul Interreg pentru regiunea Mării Baltice a oferit finanțare pentru următoarele proiecte: Căutare și evaluare a munițiilor chimice (CHEMSEA), derulat în perioada 2011-2014, Sprijin pentru factorii de decizie în chestiunea munițiilor aruncate în mare (DAIMON) derulat în perioada 2016-2019 și DAIMON 2 în 2019-2021, în valoare totală de 10,13 milioane EUR (din care 7,8 milioane EUR – 77 % – au provenit din Fondul european de dezvoltare regională); întrucât aceste proiecte au studiat locurile de deversare, conținutul și starea munițiilor și cum reacționează ele la condițiile din Marea Baltică și le-au oferit administrațiilor instrumente decizionale și instruire în tehnologiile utilizate pentru analiza riscurilor, metode de remediere și evaluarea impactului asupra mediului;

| I. | întrucât de problema munițiilor convenționale și chimice deversate în mare se ocupă NATO, care dispune de metode, instrumente și experiență adecvate pentru a rezolva cu succes această problemă; |
| --- | --- |

I.

întrucât de problema munițiilor convenționale și chimice deversate în mare se ocupă NATO, care dispune de metode, instrumente și experiență adecvate pentru a rezolva cu succes această problemă;

| J. | întrucât proiectul CHEMSEA, încheiat în 2014, a ajuns la concluzia că, deși nu reprezintă o amenințare imediată, siturile unde au fost deversate muniții chimice vor fi în continuare o problemă pentru Marea Baltică; |
| --- | --- |

J.

întrucât proiectul CHEMSEA, încheiat în 2014, a ajuns la concluzia că, deși nu reprezintă o amenințare imediată, siturile unde au fost deversate muniții chimice vor fi în continuare o problemă pentru Marea Baltică;

| K. | întrucât densitatea mare a transporturilor și activitatea economică intensă din regiunea Mării Baltice fac ca această problemă de mediu să aibă și implicații economice considerabile, inclusiv pentru industria pescuitului; |
| --- | --- |

K.

întrucât densitatea mare a transporturilor și activitatea economică intensă din regiunea Mării Baltice fac ca această problemă de mediu să aibă și implicații economice considerabile, inclusiv pentru industria pescuitului;

| 1. | subliniază că pericolele pe care le prezintă pentru mediu și sănătate munițiile eliminate în Marea Baltică după cel de al Doilea Război Mondial nu reprezintă doar o problemă regională și europeană, ci și o problemă globală gravă, cu efecte transfrontaliere imprevizibile pe termen scurt și lung; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îndeamnă comunitatea internațională să adopte o atitudine de cooperare și solidaritate reală pentru a monitoriza mai temeinic munițiile eliminate, pentru a reduce la minimum riscurile posibile pentru mediul și activitățile marine; îndeamnă toate părțile care dețin informații clasificate despre activitățile de aruncare a munițiilor în mare și amplasarea exactă a acestora să declasifice aceste informații și să permită țărilor afectate, Comisiei și Parlamentului European să le acceseze de urgență; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia și Comitetul de programare comună al regiunii Interreg a Mării Baltice să asigure fonduri adecvate pentru cercetarea și acțiunile necesare pentru a dezamorsa pericolele asociate cu munițiile aruncate în Marea Baltică; apreciază eforturile sârguincioase și cercetările constructive întreprinse de HELCOM și în cadrul proiectelor CHEMSEA, DAIMON și DAIMON 2 finanțate prin programul Interreg pentru regiunea Mării Baltice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită tuturor părților implicate să respecte dreptul internațional al mediului și să asigure mai multe contribuții financiare la programul Interreg pentru regiunea Mării Baltice pentru perioada 2021-2027; are toată admirația pentru programul transnațional Interreg pentru regiunea Mării Baltice în perioada 2021-2027, care va finanța măsuri de reducere a poluării în Marea Baltică; |
| --- | --- |

4.

| 5. | avertizează că trebuie monitorizată periodic starea de coroziune a munițiilor și actualizată evaluarea riscurilor de mediu asociate cu impactul contaminanților eliberați asupra sănătății umane, ecosistemelor marine și biodiversității regiunii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | laudă eforturile depuse la nivel național, de pildă cartografierea amplasamentelor munițiilor aruncate și monitorizarea și eliminarea materialelor periculoase; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază cât sunt de importante, în acest sens, mecanismele de cooperare interstatală și interregională, accesul liber la informațiile publice și schimbul eficient de cunoștințe științifice și rezultate ale cercetărilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sugerează Comisiei, pentru a-și îndeplini obiectivul de a reduce la zero poluarea pentru un mediu fără substanțe toxice, să constituie un grup de experți cu statele membre afectate și alte părți interesate și organizații, cu următorul mandat: (i) să studieze și să cartografieze amplasamentul exact al zonelor contaminate; (ii) să propună soluții adecvate, ecologice și necostisitoare, pentru monitorizarea și îndepărtarea poluării, cu scopul final de a înlătura sau neutraliza complet materialele periculoase dacă extracția este imposibilă; (iii) să creeze instrumente fiabile de sprijinire a procesului decizional; (iv) să deruleze o campanie de conștientizare pentru a informa grupurile afectate (pescarii, rezidenții locali, turiștii și investitorii) despre riscurile potențiale pentru sănătate și economie; și (v) să elaboreze instrucțiuni privind reacția urgentă la situații de dezastre ecologice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că niciunul dintre cele 8,8 milioane EUR alocate prin Instrumentul european de vecinătate nu a fost folosit pentru proiectele DAIMON sau DAIMON 2 din programul Interreg pentru regiunea Mării Baltice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | roagă Comisia să implice toate agențiile și instituțiile de resort ale UE, inclusiv Agenția Europeană de Apărare, să apeleze la toate resursele disponibile și să includă această problemă în toate politicile și procesele de programare relevante ale UE, inclusiv Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin și Planul de acțiune privind strategia de securitate maritimă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | roagă Comisia să vegheze ca problema munițiilor aruncate în mările europene să figureze în programele orizontale pentru a permite depunerea de proiecte care vizează regiuni afectate de aceeași problemă (Marea Adriatică și Marea Ionică, Marea Nordului și Marea Baltică) și pentru a ușura schimbul de experiență și de bune practici; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să dedice eforturi concertate combaterii poluării din Marea Baltică și să mobilizeze toate tipurile de cooperare regională, națională și internațională în acest scop, inclusiv prin parteneriatul său cu NATO; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale altor țări vizate. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO C 304, 6.10.1997, p. 147.

(2)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(3)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/12

---

P9_TA(2021)0131

Un transport maritim mai eficient și mai curat

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la măsurile tehnice și operaționale pentru un transport maritim mai eficient și mai curat (2019/2193(INI))

(2021/C 506/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (1),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 16 septembrie 2020 privind sistemul global de colectare a datelor referitoare la consumul de combustibil al navelor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 16 septembrie 2020 privind sistemul global de colectare a datelor referitoare la consumul de combustibil al navelor (2),

| — | având în vedere cel de-al treilea raport al Organizației Maritime Internaționale privind emisiile de gaze cu efect de seră (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al treilea raport al Organizației Maritime Internaționale privind emisiile de gaze cu efect de seră (3),

| — | având în vedere raportul final referitor la cel de-al patrulea raport al Organizației Maritime Internaționale privind emisiile de gaze cu efect de seră (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final referitor la cel de-al patrulea raport al Organizației Maritime Internaționale privind emisiile de gaze cu efect de seră (4),

| — | având în vedere declarația ministerială adoptată în decembrie 2019 de către părțile contractante la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane (Convenția de la Barcelona), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ministerială adoptată în decembrie 2019 de către părțile contractante la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane (Convenția de la Barcelona),

| — | având în vedere Raportul anual pe 2019 al Comisiei privind emisiile de CO2 generate de transportul maritim, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2019 al Comisiei privind emisiile de CO2 generate de transportul maritim,

| — | având în vedere Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (5),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0029/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0029/2021),

| A. | întrucât transportul maritim și porturile joacă un rol esențial pentru economia UE, aproape 90 % din mărfurile din comerțul exterior sosind pe mare (6), jucând un rol important și pentru turism; întrucât acestea sunt esențiale pentru asigurarea unor lanțuri de aprovizionare neîntrerupte, astfel cum s-a demonstrat în timpul pandemiei de COVID-19; întrucât impactul economic total al sectorului maritim al UE a contribuit cu 149 de miliarde de euro la PIB-ul UE în 2018 și sprijină mai mult de 2 milioane de locuri de muncă (7); întrucât, în 2018, impactul său economic direct a însemnat 685 000 de locuri de muncă pe mare și pe uscat în cadrul UE; întrucât 40 % din flota mondială, pe baza tonajului brut, este controlată de UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât transportul maritim și porturile joacă un rol esențial pentru economia UE, aproape 90 % din mărfurile din comerțul exterior sosind pe mare (6), jucând un rol important și pentru turism; întrucât acestea sunt esențiale pentru asigurarea unor lanțuri de aprovizionare neîntrerupte, astfel cum s-a demonstrat în timpul pandemiei de COVID-19; întrucât impactul economic total al sectorului maritim al UE a contribuit cu 149 de miliarde de euro la PIB-ul UE în 2018 și sprijină mai mult de 2 milioane de locuri de muncă (7); întrucât, în 2018, impactul său economic direct a însemnat 685 000 de locuri de muncă pe mare și pe uscat în cadrul UE; întrucât 40 % din flota mondială, pe baza tonajului brut, este controlată de UE;

| B. | întrucât transportul maritim de mărfuri și pasageri reprezintă un factor-cheie pentru coeziunea economică, socială și teritorială a UE, în special în ceea ce privește conectivitatea și accesibilitatea regiunilor periferice, insulare și ultraperiferice; întrucât, în acest sens, Uniunea ar trebui să investească în competitivitatea sectorului maritim și în capacitatea sa de a face din tranziția sustenabilă o realitate; |
| --- | --- |

B.

întrucât transportul maritim de mărfuri și pasageri reprezintă un factor-cheie pentru coeziunea economică, socială și teritorială a UE, în special în ceea ce privește conectivitatea și accesibilitatea regiunilor periferice, insulare și ultraperiferice; întrucât, în acest sens, Uniunea ar trebui să investească în competitivitatea sectorului maritim și în capacitatea sa de a face din tranziția sustenabilă o realitate;

| C. | întrucât sectorul maritim al UE ar trebui să contribuie și la lupta împotriva pierderii biodiversității și a degradării mediului, precum și la obiectivele Pactului verde european și ale Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030; |
| --- | --- |

C.

întrucât sectorul maritim al UE ar trebui să contribuie și la lupta împotriva pierderii biodiversității și a degradării mediului, precum și la obiectivele Pactului verde european și ale Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030;

| D. | întrucât oceanele sănătoase și conservarea și refacerea ecosistemelor acestora sunt esențiale pentru umanitate, deoarece reglează clima, produc cel puțin jumătate din oxigenul din atmosfera Pământului, sunt gazde ale biodiversității, surse de securitate alimentară și sănătate umană la nivel global și constituie sursa unor activități economice, inclusiv pescuitul, transportul, comerțul, turismul, energia din surse regenerabile și produsele medicale, care ar trebui să aibă la bază principiul sustenabilității; |
| --- | --- |

D.

întrucât oceanele sănătoase și conservarea și refacerea ecosistemelor acestora sunt esențiale pentru umanitate, deoarece reglează clima, produc cel puțin jumătate din oxigenul din atmosfera Pământului, sunt gazde ale biodiversității, surse de securitate alimentară și sănătate umană la nivel global și constituie sursa unor activități economice, inclusiv pescuitul, transportul, comerțul, turismul, energia din surse regenerabile și produsele medicale, care ar trebui să aibă la bază principiul sustenabilității;

| E. | întrucât sectorul maritim este un sector reglementat atât la nivel european, cât și internațional și care depinde încă foarte mult de combustibilii fosili; întrucât, în prezent, este în curs de revizuire un sistem de monitorizare, raportare și verificare a emisiilor de CO2 generate de transportul maritim, vizându-se reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) din apele UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât sectorul maritim este un sector reglementat atât la nivel european, cât și internațional și care depinde încă foarte mult de combustibilii fosili; întrucât, în prezent, este în curs de revizuire un sistem de monitorizare, raportare și verificare a emisiilor de CO2 generate de transportul maritim, vizându-se reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) din apele UE;

| F. | întrucât acest sector a făcut în permanență eforturi pentru a răspunde obiectivelor de reducere a emisiilor de GES, respectând cadrul de reglementare existent și adoptând evoluțiile tehnologice de până acum; |
| --- | --- |

F.

întrucât acest sector a făcut în permanență eforturi pentru a răspunde obiectivelor de reducere a emisiilor de GES, respectând cadrul de reglementare existent și adoptând evoluțiile tehnologice de până acum;

| G. | întrucât, prin urmare, este esențială finanțarea adecvată a acestei tranziții necesare; întrucât este extrem de important să se continue cercetarea și inovarea pentru a se putea introduce transportul maritim fără emisii de carbon; |
| --- | --- |

G.

întrucât, prin urmare, este esențială finanțarea adecvată a acestei tranziții necesare; întrucât este extrem de important să se continue cercetarea și inovarea pentru a se putea introduce transportul maritim fără emisii de carbon;

| H. | întrucât transportul maritim internațional emite aproximativ 940 de milioane de tone de CO2 anual, fiind responsabil de aproximativ 2,5 % din emisiile de GES la nivel mondial (8); întrucât transportul maritim are un impact și asupra mediului, contribuind la schimbările climatice și prin diferite surse de poluare, în special degazificarea, motoarele lăsate să ruleze în porturi, deversarea de ape de balast, hidrocarburi, metale grele și substanțe chimice, precum și containerele pierdute în larg, care, la rândul lor, afectează biodiversitatea și ecosistemele; întrucât reglementările Organizației Maritime Internaționale (OMI) care vizează reducerea emisiilor de SOx provenite de la nave au intrat în vigoare pentru prima dată în 2005, în temeiul Convenției internaționale pentru prevenirea poluării de către nave (Convenția MARPOL) și întrucât limitele emisiilor de SOx au devenit treptat mai restrictive, conținutul de sulf maxim admis fiind stabilit în prezent la 0,5 %, iar în zonele de control al emisiilor la 0,1 %; întrucât această decizie ar trebui să contribuie la reducerea emisiilor; întrucât OMI urmează să convină asupra unui regulament global privind limitarea „emisiilor de negru de fum” în 2021; întrucât transportul maritim este modul de transport cel mai eficient din punct de vedere energetic, luând în considerare volumul de mărfuri transportate, emisiile respective pe tonă de mărfuri transportate și pe kilometru parcurs; |
| --- | --- |

H.

întrucât transportul maritim internațional emite aproximativ 940 de milioane de tone de CO2 anual, fiind responsabil de aproximativ 2,5 % din emisiile de GES la nivel mondial (8); întrucât transportul maritim are un impact și asupra mediului, contribuind la schimbările climatice și prin diferite surse de poluare, în special degazificarea, motoarele lăsate să ruleze în porturi, deversarea de ape de balast, hidrocarburi, metale grele și substanțe chimice, precum și containerele pierdute în larg, care, la rândul lor, afectează biodiversitatea și ecosistemele; întrucât reglementările Organizației Maritime Internaționale (OMI) care vizează reducerea emisiilor de SOx provenite de la nave au intrat în vigoare pentru prima dată în 2005, în temeiul Convenției internaționale pentru prevenirea poluării de către nave (Convenția MARPOL) și întrucât limitele emisiilor de SOx au devenit treptat mai restrictive, conținutul de sulf maxim admis fiind stabilit în prezent la 0,5 %, iar în zonele de control al emisiilor la 0,1 %; întrucât această decizie ar trebui să contribuie la reducerea emisiilor; întrucât OMI urmează să convină asupra unui regulament global privind limitarea „emisiilor de negru de fum” în 2021; întrucât transportul maritim este modul de transport cel mai eficient din punct de vedere energetic, luând în considerare volumul de mărfuri transportate, emisiile respective pe tonă de mărfuri transportate și pe kilometru parcurs;

| I. | întrucât, dacă nu se iau rapid măsuri de atenuare, emisiile generate de transportul maritim internațional ar putea crește de la aproximativ 90 % din emisiile generate în 2008, înregistrate în 2018, la 90-130 % din emisiile din 2008, până în 2050 (9), ceea ce înseamnă că nu se va contribui suficient la realizarea obiectivelor Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

I.

întrucât, dacă nu se iau rapid măsuri de atenuare, emisiile generate de transportul maritim internațional ar putea crește de la aproximativ 90 % din emisiile generate în 2008, înregistrate în 2018, la 90-130 % din emisiile din 2008, până în 2050 (9), ceea ce înseamnă că nu se va contribui suficient la realizarea obiectivelor Acordului de la Paris;

| J. | întrucât toate emisiile din sectorul maritim care afectează calitatea aerului și sănătatea cetățenilor ar trebui limitate și abordate, în urma efectuării unei evaluări a impactului legislației relevante; |
| --- | --- |

J.

întrucât toate emisiile din sectorul maritim care afectează calitatea aerului și sănătatea cetățenilor ar trebui limitate și abordate, în urma efectuării unei evaluări a impactului legislației relevante;

| K. | întrucât UE ar trebui să apere obiective foarte ambițioase de reducere a emisiilor din sectorul maritim, atât la nivel internațional, cât și la nivelul UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE ar trebui să apere obiective foarte ambițioase de reducere a emisiilor din sectorul maritim, atât la nivel internațional, cât și la nivelul UE;

| L. | întrucât tehnologiile și soluțiile ecologice ar trebui adaptate la diversele tipuri de navă și segmente navale; întrucât cercetarea, investițiile și sprijinul adecvat sunt fundamentale pentru a asigura soluții inovatoare și o tranziție sustenabilă a sectorului maritim; |
| --- | --- |

L.

întrucât tehnologiile și soluțiile ecologice ar trebui adaptate la diversele tipuri de navă și segmente navale; întrucât cercetarea, investițiile și sprijinul adecvat sunt fundamentale pentru a asigura soluții inovatoare și o tranziție sustenabilă a sectorului maritim;

| M. | întrucât investițiile publice și private legate de decarbonizarea sectorului maritim trebuie să respecte Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile (10) și principiile-cheie ale tranziției juste, cum ar fi crearea unor locuri de muncă de calitate, garanții privind recalificarea și relocarea și măsuri structurale în materie de sănătate și siguranță pentru toți lucrătorii, cu un accent deosebit asupra oportunităților pentru femei și tinerii lucrători în scopul diversificării forței de muncă în sectorul maritim; întrucât formarea adecvată și condițiile de muncă decente pentru personalul din sectorul maritim sunt fundamentale, printre altele, pentru a preveni incidentele, inclusiv incidentele de mediu; |
| --- | --- |

M.

întrucât investițiile publice și private legate de decarbonizarea sectorului maritim trebuie să respecte Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile (10) și principiile-cheie ale tranziției juste, cum ar fi crearea unor locuri de muncă de calitate, garanții privind recalificarea și relocarea și măsuri structurale în materie de sănătate și siguranță pentru toți lucrătorii, cu un accent deosebit asupra oportunităților pentru femei și tinerii lucrători în scopul diversificării forței de muncă în sectorul maritim; întrucât formarea adecvată și condițiile de muncă decente pentru personalul din sectorul maritim sunt fundamentale, printre altele, pentru a preveni incidentele, inclusiv incidentele de mediu;

| N. | întrucât Comisia este în curs de a realiza o evaluare a impactului integrării transportului maritim în sistemul european de comercializare a certificatelor de emisii (ETS); |
| --- | --- |

N.

întrucât Comisia este în curs de a realiza o evaluare a impactului integrării transportului maritim în sistemul european de comercializare a certificatelor de emisii (ETS);

| O. | întrucât sectorul transportului maritim necesită o tranziție neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050 pentru a îndeplini obiectivele Pactului verde; |
| --- | --- |

O.

întrucât sectorul transportului maritim necesită o tranziție neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050 pentru a îndeplini obiectivele Pactului verde;

Mecanisme de stimulare a energiei curate

| 1. | deplânge denaturarea concurenței pe piața europeană între combustibilii fosili, care beneficiază de un tratament fiscal mai favorabil, și combustibili alternativi ecologici din surse regenerabile; invită Comisia să remedieze această situație, propunând să se restabilească normele privind concurența loială și echitabilă, prin aplicarea principiului „poluatorul plătește” în sectorul transportului maritim și promovând și stimulând mai mult, inclusiv prin scutiri fiscale, utilizarea acelor alternative la combustibilii grei care reduc considerabil impactul asupra climei și al mediului în sectorul maritim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște impactul utilizării păcurii grele; subliniază necesitatea de a combate în mod eficace emisiile de combustibil ale navelor și de a elimina treptat utilizarea păcurii grele în transportul maritim, nu numai a combustibilului în sine, ci și ca substanță de amestec pentru combustibilii marini; ia act de necesitatea neutralității tehnologice, atât timp cât aceasta este în concordanță cu obiectivele de mediu ale UE; ia act de faptul că transportul maritim este afectat de lipsa unor criterii adecvate, armonizate la nivelul UE, de eliminare a deșeurilor; reliefează necesitatea de a se preveni relocarea emisiilor de dioxid de carbon și de a se menține competitivitatea sectorului european al transportului maritim; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că sectorul maritim ar trebui să contribuie la eforturile Uniunii de reducere a emisiilor de GES, asigurând în același timp competitivitatea sectorului; subliniază necesitatea de a utiliza și de a investi în toate opțiunile ușor de implementat pentru reducerea emisiilor maritime, inclusiv în tehnologiile de tranziție, ca alternative la păcura grea, în paralel cu găsirea și finanțarea unor alternative pe termen lung cu emisii zero; recunoaște importanța tehnologiilor de tranziție, cum ar fi GNL și infrastructura GNL, pentru o tranziție treptată către alternative cu emisii zero în sectorul maritim; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește angajamentul Uniunii de a realiza neutralitatea climatică până în 2050 cel târziu, în conformitate cu Acordul de la Paris; subliniază, în acest sens, rolul de lider al UE și necesitatea de a negocia reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de sectorul transportului maritim și la nivel internațional, în cadrul OMI, având în vedere dimensiunea internațională și competitivă a sectorului transportului maritim; reafirmă pozițiile anterioare ale Parlamentului cu privire la includerea sectorului maritim în EU ETS (11), inclusiv la actualizarea evaluării impactului (12); |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și statele membre ca, ținând seama de strategia inițială a OMI de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ale navelor, adoptată în 2018, și de viitoarea sa revizuire, să facă uz de influența pe care o are în cadrul OMI pentru a se asigura că OMI ia măsuri concrete pentru a trasa o traiectorie ambițioasă și realistă către transportul maritim cu emisii zero, în concordanță cu obiectivul privind temperatura al Acordului de la Paris, ajutând astfel la crearea unor condiții de concurență echitabile pe plan internațional; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să abordeze, în inițiativa maritimă FuelEU, nu numai intensitatea carbonului din combustibili, ci și măsurile tehnice și operaționale care ar crește eficiența navelor și a operațiunilor acestora; reamintește că, în contextul revizuirii Regulamentului (UE) 2015/757 (13), Parlamentul a solicitat companiilor de transport maritim să reducă emisiile cu 40 % până în 2030, ca medie pentru toate navele aflate în responsabilitatea lor, în comparație cu performanța medie pe categorie de nave de aceeași mărime și de același tip; adaugă că inițiativa ar trebui să includă, de asemenea, o abordare bazată pe ciclul de viață, care să integreze toate emisiile de GES; subliniază că acei combustibili alternativi care nu ating pragul de - 70 % pe ciclu de viață prevăzut de Directiva privind energia din surse regenerabile II nu ar trebui să fie autorizați în conformitate cu reglementările; |
| --- | --- |

6.

Porturi și mărfuri

| 7. | reamintește că trebuie stimulată cooperarea dintre toate părțile interesate și schimbul de bune practici între porturi, sectorul transportului maritim, precum și furnizorii de combustibili și de energie, în vederea dezvoltării unui cadru politic general pentru decarbonizarea porturilor și a zonelor de coastă; îndeamnă autoritățile portuare să introducă modalități de gestionare sustenabile și să le certifice prin metode care să integreze analiza ciclului de viață a serviciilor portuare, după modelul declarației de mediu pentru produse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că teritoriile de peste mări, inclusiv regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări, precum și porturile situate pe aceste teritorii, au o importanță primordială pentru suveranitatea europeană și pentru comerțul maritim european și internațional, având în vedere poziția lor strategică; subliniază că factorii determinanți ai investițiilor pentru aceste porturi sunt foarte diverși, variind de la sprijinirea rolului lor clasic de primire a navelor (încărcare, descărcare, depozitare și transport de mărfuri) la asigurarea unor conexiuni multimodale, construirea de infrastructuri legate de energie, consolidarea rezilienței la schimbările climatice și ecologizarea și digitalizarea globală a navelor; solicită investiții suplimentare în porturile situate pe teritoriile de peste mări, în scopul transformării lor în clustere strategice pentru transportul multimodal, generarea de energie, depozitare și distribuție, precum și pentru turism; |
| --- | --- |

8.

| 9. | evidențiază dimensiunea transfrontalieră a porturilor maritime; subliniază rolul porturilor, ca fiind clustere care reunesc toate modurile de transport, energia, industria și economia albastră; recunoaște dezvoltarea sporită a cooperării și a creării de clustere portuare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act de rolul pozitiv al clusterului maritim european și de evoluțiile pozitive la nivel internațional în sprijinirea inovării și reducerea emisiilor generate de transportul maritim, și invită Comisia și statele membre să sprijine inițiativele care contribuie la aceste evoluții pozitive; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Comisiei să sprijine, prin intermediul legislației, obiectivul poluării zero (emisii de GES și poluanți atmosferici) la dană și să promoveze dezvoltarea și implementarea de soluții curate, multimodale în porturi, folosind o abordare bazată pe coridoare; invită Comisia, în special, să ia măsuri rapide pentru a reglementa accesul în porturile UE al navelor celor mai poluante, pe baza cadrului Directivei privind controlul statului portului (14), și să stimuleze și să sprijine utilizarea alimentării la țărm cu energie electrică, folosind energie electrică curată sau orice alte tehnologii de economisire a energiei cu efect considerabil asupra reducerii emisiilor de GES și a poluanților atmosferici; regretă amânarea revizuirii Directivei 2014/94/UE; îndeamnă Comisia să propună o revizuire a Directivei 2014/94/UE, cât mai curând posibil, în vederea includerii unor stimulente pentru ca atât statele membre, cât și porturile să dezvolte infrastructura necesară; solicită Comisiei să propună și o revizuire a Directivei 2003/96/CE (15); |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să elaboreze o strategie privind porturile cu emisii zero și să sprijine inițiativele ascendente, inclusiv măsurile de favorizare a dezvoltării unor industrii portuare specializate în economia circulară, care să permită, în special, o mai bună valorificare a deșeurilor provenite de la nave, recuperate și prelucrate în porturi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să promoveze, în cadrul Pactului verde, o tranziție modală către transportul maritim pe distanțe scurte, la fel ca în cazul transportului feroviar și fluvial, ca alternativă sustenabilă la transportul rutier și aerian de mărfuri și pasageri; subliniază rolul important al transportului maritim pe distanțe scurte în realizarea obiectivelor transferului modal de reducere a congestionării și a emisiilor provenite din transporturi și ca un prim pas către realizarea unui mod de transport cu emisii zero; subliniază importanța lansării, în acest scop, a unei strategii la nivelul Uniunii de reînnoire și modernizare a flotei, pentru a promova tranziția sa ecologică și digitală și pentru a stimula competitivitatea sectorului european al tehnologiilor maritime; reamintește, în acest sens, necesitatea existenței unei rețele de infrastructuri care să poată sprijini această capacitate intermodală, ceea ce presupune îndeplinirea angajamentelor privind rețeaua TEN-T, în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE); |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că stimularea unor legături fluide de transport multimodal între porturi și rețeaua TEN-T, precum și îmbunătățirea interoperabilității între diferitele moduri de transport, ar elimina blocajele și ar reduce congestionarea; subliniază importanța porturilor maritime și interioare, ca noduri strategice și multimodale ale rețelei TEN-T; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită, de asemenea, elaborarea unei strategii clare pentru a promova transportul de mărfuri pe căile navigabile ro-ro, reducând astfel prezența vehiculelor grele pe șosele; încurajează Comisia să ia măsuri mai concrete pentru a-și combina politica maritimă, în scopul evitării transportului rutier lung și dăunător mediului pe întregul continent, încurajând livrările mai aproape de piețele de destinație finală, prin intermediul porturilor mai mici; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să redefinească conceptul de autostrăzi maritime, ca parte integrantă a rețelei TEN-T, deoarece acesta este esențial pentru a se facilita legăturile maritime și serviciile pe distanțe scurte, ca alternative durabile la transportul terestru, și pentru a se facilita cooperarea porturilor maritime, precum și conectarea lor cu hinterlandul, simplificând criteriile de acces, mai ales conexiunile dintre porturile din afara rețelei centrale, acordând sprijin financiar important legăturilor maritime, ca alternativă la transportul terestru, și asigurând conectarea lor la rețelele feroviare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este de opinie că un sector european sustenabil al transportului maritim și o infrastructură orientată spre viitor, care să includă rețeaua TEN-T și viitoarea extindere a acesteia, sunt cruciale pentru a realiza o economie neutră climatic; subliniază că o creștere procentuală a transportului de mărfuri pe apă, astfel cum se preconizează în Pactul verde european, are nevoie de un plan concret de investiții al UE și de măsuri concrete la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

17.

Zonele de control al emisiilor și OMI

| 18. | subliniază că, din perspectiva sănătății și a mediului, este urgentă instituirea unei zone de control al emisiilor de sulf (SECA) care să includă toate țările mediteraneene; invită Comisia și statele membre să sprijine în mod activ transmiterea către OMI a unei propuneri de instituire a acestei zone înainte de 2022; îndeamnă statele membre să sprijine, de asemenea, principiul adoptării rapide a unei zone de control al emisiilor de azot (NECA) care să vizeze reducerea emisiilor de azot în Marea Mediterană; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să prevadă extinderea acestor zone de control al emisiilor la toate mările Uniunii, pentru a reduce omogen nivelul permis al emisiilor de NOx și SOx provenind de la nave; evidențiază că reducerea cumulată a emisiilor de oxizi de sulf și de oxizi de azot are un efect direct asupra reducerii particulelor fine de materie (PM10 și PM 2,5); |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază faptul că UE ar trebui să dea un exemplu prin adoptarea unor cerințe juridice ambițioase în materie de transport maritim curat, susținând și solicitând totodată, în forumuri internaționale precum OMI, luarea unor măsuri cel puțin la fel de ambițioase, care să îi permită sectorului transportului maritim să își elimine treptat emisiile de GES pe plan mondial, în conformitate cu Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

20.

Nave și propulsie

| 21. | invită Comisia, proprietarii de nave și operatorii navelor să asigure punerea în aplicare a tuturor măsurilor tehnice și operaționale disponibile pentru a realiza eficiența energetică, în special optimizarea vitezei, inclusiv reducerea vitezei de navigare, unde e cazul, inovarea în optimizarea hidrodinamicii drumurilor navigabile, introducerea unor noi metode de propulsie, cum ar fi tehnologiile de propulsie eoliană, optimizarea navelor și optimizarea în cadrul lanțului logistic din sectorul maritim; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că, în sectorul maritim, armatorul nu este întotdeauna și persoana sau entitatea care exploatează nava din punct de vedere comercial; consideră, prin urmare, că principiul „poluatorul plătește” ar trebui să se aplice părții responsabile de exploatarea comercială a navei, care ar trebui să poată fi trasă la răspundere, mai exact entității comerciale care plătește combustibilul consumat de navă, cum ar fi armatorul, administratorul, navlositorul de timp sau navlositorul navei nude; |
| --- | --- |

22.

| 23. | constată că digitalizarea și automatizarea sectorului maritim, a porturilor și a navelor ar putea contribui în mod semnificativ la reducerea emisiilor din acest sector și joacă un rol esențial în decarbonizarea acestuia, în concordanță cu ambițiile Pactului verde, în special prin intensificarea schimburilor de date actualizate și verificate, care pot fi utilizate pentru a efectua operațiuni tehnice și de întreținere, de exemplu în scopul de a prezice care este modul cel mai eficient, în termeni de consum de combustibil, pentru exploatarea unei nave pe o rută specifică și pentru optimizarea escalelor în port, ceea ce contribuie la reducerea timpului de așteptare în porturi și, prin urmare, a emisiilor; subliniază că digitalizarea trebuie utilizată ca mijloc de consolidare a cooperării între părțile interesate din sector, sporindu-se astfel eficiența energetică a navelor, pentru a le permite să respecte standardele privind controlul emisiilor și pentru a facilita gestionarea riscurilor de mediu; solicită să se ia măsuri și să se investească în digitalizare, cercetare și inovare, în special pentru dezvoltarea și implementarea transfrontalieră armonizată a sistemelor de monitorizare și informare privind traficul navelor maritime (VTMIS); constată că, odată cu răspândirea digitalizării și automatizării în industria navală, cerințele și abilitățile necesare pentru locurile de muncă individuale se vor schimba; evidențiază că aceste abilități și cunoștințe diferite, în special în legătură cu tehnologia informației, vor fi solicitate navigatorilor, fiind necesare pentru a garanta siguranța navelor și eficiența operațiunilor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută stabilirea de către OMI, la 1 ianuarie 2020, a unei noi limite a conținutului de sulf din combustibili la 0,5 % și subliniază că aceasta nu ar trebui să ducă la o deplasare a poluării aerului în apă; invită, prin urmare, Comisia și statele membre, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/883 (16), să acționeze la nivelul OMI în favoarea unei analize aprofundate a efectelor asupra mediului ale evacuării în mare a apelor uzate din instalațiile de filtrare cu circuit deschis, precum și a altor reziduuri de încărcătură, și să se asigure că acestea sunt colectate și prelucrate în mod corespunzător în instalațiile portuare de preluare; în acest sens, încurajează ferm statele membre să stabilească interdicții de deversare a apelor reziduale provenite de la instalațiile de filtrare cu circuit deschis și a anumitor reziduuri de încărcătură în apele lor teritoriale, în conformitate cu Directiva 2000/60/CE (17); subliniază că ar trebui favorizate de la bun început soluțiile durabile, pe baza evaluării ciclului de viață; remarcă faptul că scopul în sine al instalațiilor de filtrare cu circuit deschis este de a combate poluarea aerului și că au fost efectuate investiții în acest domeniu; subliniază că utilizarea instalațiilor de filtrare cu circuit deschis are un impact asupra mediului și salută faptul că, în prezent, OMI studiază impactul lor pe termen lung; invită Comisia, în acest sens, să pună în aplicare, pe baza unei evaluări a impactului, eliminarea treptată a instalațiilor de filtrare cu circuit deschis, pentru a putea respecta limitele de emisii, în conformitate cu cadrul OMI și Convenția MARPOL; |
| --- | --- |

24.

| 25. | îndeamnă Comisia să integreze sistemele auxiliare de propulsie, inclusiv eoliene și solare, în viitoarea inițiativă FuelEU în domeniul maritim; o invită să evalueze inițiativele și proiectele actuale de transport maritim de mărfuri cu veliere și să permită ca sistemele de transport prin propulsie să fie eligibile pentru finanțarea europeană; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să introducă măsuri, însoțite de finanțarea necesară, care să permită șantierelor navale europene să facă investiții suplimentare în procese sustenabile, sociale și digitalizate de producție a navelor și în industria reparațiilor navale, care are o importanță strategică pentru crearea locurilor de muncă, sprijinind astfel tranziția către un model de economie circulară care să ia în considerare întregul ciclu de viață al navelor; subliniază importanța sprijinirii și dezvoltării de soluții sustenabile în UE vizând producerea și dezmembrarea navelor, în acord cu noul Plan de acțiune pentru economia circulară; subliniază, în acest sens, că șantierele navale ar trebui să acționeze cu diligența necesară în lanțurile lor valorice din interiorul și din afara UE, în conformitate cu standardele OCDE și ale ONU, astfel încât să poată fi evitate efectele negative asupra mediului generate de dezmembrarea navelor; |
| --- | --- |

26.

Finanțările europene

| 27. | invită Comisia să sprijine, în cadrul programelor sale de finanțare europene și, în special, al programelor Orizont Europa și InvestEU, cercetarea și introducerea de tehnologii și combustibili curați; subliniază potențialul energiei electrice din surse regenerabile suplimentare, inclusiv hidrogenul verde, amoniacul și propulsia eoliană; subliniază, în această privință, implicațiile financiare ale tranziției către combustibili alternativi ecologici, atât pentru industria navală, cât și pentru lanțul terestru de aprovizionare cu combustibili și pentru porturi; consideră că porturile sunt centre naturale pentru producția, depozitarea, distribuția și transportul de combustibili alternativi ecologici; solicită ca cererile de propuneri de proiecte din „Pactul verde”, lansate de Comisie în cadrul Orizont 2020, să fie reînnoite, în special pentru a ecologiza sectorul maritim și a sprijini cercetarea, inovarea și implementarea alternativelor la combustibilii grei care să reducă în mod considerabil impactul asupra climei și mediului în sectorul maritim; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită Comisiei ca proiectele care vizează decarbonizarea transportului maritim și reducerea emisiilor poluante, inclusiv infrastructura și instalațiile portuare necesare, să fie eligibile în cadrul politicii de coeziune și prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene, al MIE și al Pactului verde, și să pună la dispoziție fonduri și stimulente pentru a sprijini sectorul maritim în tranziția către o economie fără emisii de dioxid de carbon, ținând seama de dimensiunea socială a transformării; subliniază că este important să se creeze sinergii și complementarități între diferitele soluții de finanțare ale UE, fără a se crea sarcini administrative inutile, care ar descuraja investițiile private și, prin urmare, ar încetini progresul tehnologic și deci îmbunătățirea eficienței costurilor; invită Comisia să promoveze o industrie maritimă europeană ecologică pe teritoriul UE și să investească în aceasta, ca parte a planului său european de redresare industrială, luând inițiativa în dezvoltarea unor noi nave proiectate ecologic, renovarea și modernizarea navelor existente și dezmembrarea; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că orice proces realist de tranziție către obiectivul de reducere la zero a emisiilor trebuie să se bazeze pe implicarea și participarea factorilor interesați din sector și pe un sprijin comunitar, concretizat printr-un buget adecvat, și prin dialog, flexibilitate și diligență, în vederea impulsionării reformelor de reglementare necesare; consideră că aceste condiții sunt esențiale pentru a încuraja o cooperare strategică axată pe sustenabilitate, prin intermediul unor instrumente precum parteneriatul programat în comun „transport maritim cu emisii zero”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește că obiectivele de decarbonizare și de transfer modal trebuie sprijinite prin MIE, care trebuie să beneficieze de resurse bugetare sporite; |
| --- | --- |

30.

| 31. | regretă, în acest sens, decizia Consiliului de a reduce alocarea bugetară pentru programele orientate spre viitor, cum ar fi MIE, InvestEU și Orizont Europa; constată că ambițioasa agendă de decarbonizare a UE trebuie să fie sprijinită prin fonduri și instrumente de finanțare corespunzătoare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că Banca Europeană de Investiții (BEI) oferă sprijin pentru împrumuturi de capital atractive; consideră, cu toate acestea, că pragul pentru finanțarea proiectelor la scară mică ar trebui redus; subliniază, în acest sens, că programul „Green Shipping Guarantee” (Garanția pentru transportul maritim verde- GSG), care vizează accelerarea investițiilor în tehnologii mai ecologice de către companiile maritime europene, ar trebui să ofere sprijin și pentru tranzacțiile mai mici, inclusiv condiții mai flexibile de creditare; în plus, consideră că BEI ar trebui să ofere constructorilor de nave finanțare atât înainte, cât și după livrare, ceea ce ar îmbunătăți considerabil implementarea și viabilitatea proiectelor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază faptul că, având în vedere tranziția către decarbonizare și sistemele de încurajare a energiei curate în sectorul transportului maritim, ar fi nevoie de recalificarea și formarea lucrătorilor; reamintește că ar trebui să se prevadă finanțarea din partea Uniunii și a statelor membre în acest domeniu; încurajează Comisia să creeze o rețea a Uniunii pentru schimbul de bune practici privind modalitățile de adaptare a forței de muncă la noile nevoi ale sectorului; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sprijină revizuirea de către Comisie a orientărilor privind ajutoarele de stat în toate sectoarele relevante, inclusiv în sectorul transporturilor și, în special, în cel maritim, pentru a atinge obiectivele Pactului verde european, prin aplicarea principiului tranziției echitabile și permițând guvernelor naționale să sprijine în mod direct investițiile în decarbonizare și în energia curată; invită Comisia să examineze dacă scutirile fiscale actuale permit condiții de concurență neloială intersectorială; îndeamnă Comisia să prezinte clarificări în ceea ce privește ajutorul de stat pentru proiectele sustenabile în domeniul naval; |
| --- | --- |

34.

| 35. | scoate în evidență consecințele economice ale pandemiei de COVID-19 pentru sectorul transportului pe apă, în special al transportului colectiv de călători; invită statele membre să includă sectorul transportului pe apă ca prioritate în planurile lor naționale de redresare, pentru a se asigura că acesta poate avea acces extins la resursele alocate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență; solicită, de asemenea, Comisiei să inventarieze inițiativele de investiții inteligente pentru redresarea durabilă și rezilientă a sectorului; |
| --- | --- |

35.

Controlul și punerea în aplicare

| 36. | invită Comisia să asigure transparența și disponibilitatea informațiilor privind impactul asupra mediului și performanța energetică a navelor și să evalueze instituirea unui sistem de etichetare european, în concordanță cu măsurile luate la nivelul OMI, care să vizeze reducerea eficace a emisiilor și să ajute sectorul prin îmbunătățirea accesului la finanțare, împrumuturi și garanții, bazate pe performanțele sale în materie de emisii și îmbunătățirea monitorizării emisiilor, crearea de beneficii prin încurajarea autorităților portuare să diferențieze taxele de utilizare a infrastructurii portuare, și creșterea atractivității sectorului; în plus, subliniază necesitatea de a promova, dezvolta și pune în aplicare în continuare sistemul „navelor ecologice”, care ar trebui să țină seama de reducerea emisiilor, de tratarea deșeurilor și de impactul asupra mediului, în special prin schimbul de experiență și de expertiză; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să propună o revizuire a directivei privind controlul statului portului până cel târziu la sfârșitul anului 2021, astfel cum prevede programul de lucru al Comisiei pe 2021, pentru a permite controlul mai eficient și mai temeinic al navelor și proceduri simplificate, inclusiv stimulente pentru respectarea normelor de mediu, sociale, de sănătate publică, de drept al muncii, de siguranță la bord pentru navele care fac escală într-un port din UE, atât pentru navigatori, cât și pentru docheri, precum și posibilitatea unor sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive, care să țină seama de legislația în domeniul mediului, al sănătății publice, precum și de dreptul fiscal și social; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită Comisiei ca, în coordonare cu OIM, să consolideze capacitățile țărilor terțe în ceea ce privește inspecțiile și aplicarea legii și să lanseze, împreună cu partenerii sociali, campanii de sensibilizare cu privire la drepturile și obligațiile care decurg din Convenția privind munca în domeniul maritim; invită Comisia să promoveze crearea de către OIM a unei baze de date care să conțină constatările făcute în urma inspecțiilor și plângerile depuse de navigatori, pentru a-i ajuta pe navigatori și pe proprietarii de nave să se orienteze către serviciile de recrutare și plasare cu cea mai bună reputație, conforme cu Convenția privind munca în domeniul maritim; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază potențialul Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă (EMSA), împreună cu sistemul său prin satelit „Safe Sea Net”, în ceea ce privește monitorizarea poluării cu petrol și a deversărilor ilegale de reziduuri de combustibili în mare și a aplicării Regulamentului (UE) 2015/757; evidențiază că, în acest domeniu, este esențială cooperarea regională, inclusiv cu țări terțe, în special în Marea Mediterană; invită, prin urmare, Comisia să consolideze schimbul de informații și cooperarea între țări; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că parteneriatul avut în vedere în contextul retragerii Regatului Unit din UE ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile, în domeniul mediului și în cel social, fără a cauza perturbări ale legăturilor de transport comerciale, inclusiv controale vamale eficiente, care să nu afecteze competitivitatea flotei UE și să asigure buna derulare a operațiunilor de export și de import între porturile din Regatul Unit și cele ale Uniunii; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0219.

(3)  https://gmn.imo.org/wp-content/uploads/2017/05/GHG3-Executive-Summary-and-Report_web.pdf

(4)  https://safety4sea.com/wp-content/uploads/2020/08/MEPC-75-7-15-Fourth-IMO-GHG-Study-2020-Final-report-Secretariat.pdf

(5)  JO L 307, 28.10.2014, p. 1.

(6)  https://ec.europa.eu/transport/modes/maritime_en

(7)  Oxford Economics (2020): The Economic Value of the EU Shipping Industry (Valoarea economică a industriei UE de transport maritim)

(8)  Al treilea studiu OMI privind GES.

(9)  Al patrulea studiu OMI privind GES.

(10)  JO L 198, 22.6.2020, p. 13.

(11)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0219.

(13)  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

(14)  Directiva 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind controlul statului portului (JO L 131, 28.5.2009, p. 57).

(15)  Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (JO L 283, 31.10.2003, p. 51).

(16)  Directiva (UE) 2019/883 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind instalațiile portuare de preluare pentru predarea deșeurilor provenite de la nave, de modificare a Directivei 2010/65/UE și de abrogare a Directivei 2000/59/CE (JO L 151, 7.6.2019, p. 116).

(17)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/20

---

P9_TA(2021)0132

Obiecție la un act de punere în aplicare: limitele maxime de reziduuri pentru anumite substanțe, inclusiv lufenuron

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de regulament de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru aclonifen, acrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, clorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, picloram și Pseudomonas sp. tulpina DSMZ 13134 din sau de pe anumite produse (D070113/03 – 2021/2590(RPS))

(2021/C 506/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru aclonifen, acrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, clorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, picloram și Pseudomonas sp. tulpina DSMZ 13134 din sau de pe anumite produse (D070113/03, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru aclonifen, acrinatrin, Bacillus pumilus QST 2808, clorantraniliprol, etirimol, lufenuron, pentiopirad, picloram și Pseudomonas sp. tulpina DSMZ 13134 din sau de pe anumite produse (D070113/03,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 14 alineatul (1) litera (a), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 14 alineatul (1) litera (a),

| — | având în vedere avizul emis la 4 decembrie 2020 de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis la 4 decembrie 2020 de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

| — | având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (2),

| — | având în vedere avizul motivat adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 15 iulie 2020 și publicat la 18 august 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 15 iulie 2020 și publicat la 18 august 2020 (3),

| — | având în vedere avizul motivat adoptat de EFSA la 18 noiembrie 2016 și publicat la 5 ianuarie 2017 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat adoptat de EFSA la 18 noiembrie 2016 și publicat la 5 ianuarie 2017 (4),

| — | având în vedere raportul științific aprobat de EFSA la 30 septembrie 2008 și publicat la 22 iunie 2009 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul științific aprobat de EFSA la 30 septembrie 2008 și publicat la 22 iunie 2009 (5),

| — | având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (6),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3), și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3), și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât lufenuronul este un pesticid pe bază de benzoiluree care inhibă producția de chitină la insecte și este folosit ca pesticid și fungicid; întrucât aprobarea Uniunii pentru lufenuron a expirat la 31 decembrie 2019 și nu s-a prezentat nicio cerere de reînnoire a acesteia în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (7); întrucât lufenuronul nu mai este autorizat pentru a fi utilizat în Uniune, dar este exportat ca pesticid agroalimentar; întrucât, potrivit unui studiu al Agenției germane de mediu (8), lufenuronul îndeplinește criteriile necesare pentru a fi considerat o substanță persistentă, bioacumulativă și toxică, criterii stabilite în anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (9); |
| --- | --- |

A.

întrucât lufenuronul este un pesticid pe bază de benzoiluree care inhibă producția de chitină la insecte și este folosit ca pesticid și fungicid; întrucât aprobarea Uniunii pentru lufenuron a expirat la 31 decembrie 2019 și nu s-a prezentat nicio cerere de reînnoire a acesteia în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (7); întrucât lufenuronul nu mai este autorizat pentru a fi utilizat în Uniune, dar este exportat ca pesticid agroalimentar; întrucât, potrivit unui studiu al Agenției germane de mediu (8), lufenuronul îndeplinește criteriile necesare pentru a fi considerat o substanță persistentă, bioacumulativă și toxică, criterii stabilite în anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (9);

| B. | întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că principiul precauției este unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că principiul precauției este unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii;

| C. | întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”;

| D. | întrucât Directiva 2009/128/CE este menită să determine utilizarea sustenabilă a pesticidelor în Uniune, reducând riscurile și efectele folosirii pesticidelor asupra sănătății umane și animale și asupra mediului și promovând abordări alternative; |
| --- | --- |

D.

întrucât Directiva 2009/128/CE este menită să determine utilizarea sustenabilă a pesticidelor în Uniune, reducând riscurile și efectele folosirii pesticidelor asupra sănătății umane și animale și asupra mediului și promovând abordări alternative;

| E. | întrucât Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți a Organizației Națiunilor Unite și reuniunea din 2012 (10) a Comitetului de examinare a poluanților organici persistenți au constatat că lufenuronul îndeplinește foarte probabil toate criteriile pentru a fi considerat un poluant organic persistent; |
| --- | --- |

E.

întrucât Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți a Organizației Națiunilor Unite și reuniunea din 2012 (10) a Comitetului de examinare a poluanților organici persistenți au constatat că lufenuronul îndeplinește foarte probabil toate criteriile pentru a fi considerat un poluant organic persistent;

| F. | întrucât comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (11) promovează o tranziție globală către sisteme agroalimentare sustenabile, nu numai între granițele Uniunii, ci și în afara ei, și urmărește „să țină cont de aspectele de mediu în evaluarea solicitărilor de toleranțe la import pentru substanțe pesticide care nu mai sunt aprobate în UE, respectând totodată standardele și obligațiile impuse de OMC”; |
| --- | --- |

F.

întrucât comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (11) promovează o tranziție globală către sisteme agroalimentare sustenabile, nu numai între granițele Uniunii, ci și în afara ei, și urmărește „să țină cont de aspectele de mediu în evaluarea solicitărilor de toleranțe la import pentru substanțe pesticide care nu mai sunt aprobate în UE, respectând totodată standardele și obligațiile impuse de OMC”;

| G. | întrucât proiectul de regulament al Comisiei a fost propus în urma depunerii unei cereri de stabilire a toleranțelor la import pentru lufenuronul folosit pe grepfruturi și pe trestie de zahăr în Brazilia, cerere în care se afirmă că este nevoie de limite maxime de reziduuri (LMR) mai mari, pentru a evita barierele comerciale netarifare la importul acestor plante de cultură; |
| --- | --- |

G.

întrucât proiectul de regulament al Comisiei a fost propus în urma depunerii unei cereri de stabilire a toleranțelor la import pentru lufenuronul folosit pe grepfruturi și pe trestie de zahăr în Brazilia, cerere în care se afirmă că este nevoie de limite maxime de reziduuri (LMR) mai mari, pentru a evita barierele comerciale netarifare la importul acestor plante de cultură;

| H. | întrucât proiectul de regulament al Comisiei dă naștere unor îngrijorări privind siguranța lufenuronului din punctul de vedere al principiului precauției, dat fiind că datele despre efectele lufenuronului asupra sănătății publice și asupra mediului sunt incomplete; |
| --- | --- |

H.

întrucât proiectul de regulament al Comisiei dă naștere unor îngrijorări privind siguranța lufenuronului din punctul de vedere al principiului precauției, dat fiind că datele despre efectele lufenuronului asupra sănătății publice și asupra mediului sunt incomplete;

| I. | întrucât în avizul său din 15 iulie 2020, EFSA constată că: „În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, Syngenta Crop Protection AG a depus la autoritatea națională competentă din Portugalia (statul membru evaluator) o cerere de stabilire a toleranțelor la import pentru substanța activă lufenuron la diverse plante de cultură și produse de origine animală, pe baza utilizărilor autorizate ale lufenuronului în Brazilia, Chile și Maroc. Statul membru evaluator a elaborat un raport de evaluare în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, care a fost prezentat Comisiei Europene și transmis Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 24 mai 2019”; întrucât statul membru evaluator a propus să se mărească limitele maxime de reziduuri pentru lufenuron la grepfruturile (x30) și la trestia de zahăr (x2) din Brazilia și, de asemenea, la produsele de origine animală; |
| --- | --- |

I.

întrucât în avizul său din 15 iulie 2020, EFSA constată că: „În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, Syngenta Crop Protection AG a depus la autoritatea națională competentă din Portugalia (statul membru evaluator) o cerere de stabilire a toleranțelor la import pentru substanța activă lufenuron la diverse plante de cultură și produse de origine animală, pe baza utilizărilor autorizate ale lufenuronului în Brazilia, Chile și Maroc. Statul membru evaluator a elaborat un raport de evaluare în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, care a fost prezentat Comisiei Europene și transmis Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 24 mai 2019”; întrucât statul membru evaluator a propus să se mărească limitele maxime de reziduuri pentru lufenuron la grepfruturile (x30) și la trestia de zahăr (x2) din Brazilia și, de asemenea, la produsele de origine animală;

| J. | întrucât concluziile formulate de EFSA în avizul său din 15 iulie 2020 justifică creșterea LMR-urilor pentru lufenuron numai pe motiv că trebuie respectate valorile normative în Brazilia și nu formulează nicio considerație referitoare la efectele cumulative pe termen lung ale lufenuronului din punctul de vedere al toxicității pentru reproducere, al neurotoxicității asupra dezvoltării și al potențialului său imunotoxic în urma ingerării prelungite, |
| --- | --- |

J.

întrucât concluziile formulate de EFSA în avizul său din 15 iulie 2020 justifică creșterea LMR-urilor pentru lufenuron numai pe motiv că trebuie respectate valorile normative în Brazilia și nu formulează nicio considerație referitoare la efectele cumulative pe termen lung ale lufenuronului din punctul de vedere al toxicității pentru reproducere, al neurotoxicității asupra dezvoltării și al potențialului său imunotoxic în urma ingerării prelungite,

| 1. | se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de regulament al Comisiei este incompatibil cu scopul și conținutul Regulamentului (CE) nr. 396/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că proiectul de regulament al Comisiei depășește competențele de executare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 396/2005; constată că considerentul 5 din regulamentul respectiv prevede că LMR-urile ar trebui stabilite la cel mai scăzut nivel posibil pentru a proteja grupurile vulnerabile, cum ar fi copiii și copiii nenăscuți; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată că în conformitate cu proiectul de regulament al Comisiei, LMR-urile existente pentru lufenuron trebuie să crească de la 0,01 mg/kg la 0,30 mg/kg pentru grepfruturi și de la 0,01 mg/kg la 0,02 mg/kg pentru trestia de zahăr; |
| --- | --- |

4.

| 5. | remarcă că potrivit unui raport științific recent, lufenuronul poate provoca efecte teratogene și modificări histopatologice ale ficatului și rinichilor la șobolani, constatare ce indică că femeile însărcinate și copiii lor nenăscuți ar putea fi expuși unui pericol (12); |
| --- | --- |

5.

| 6. | observă că expunerea la insecticide provoacă modificări biochimice, inclusiv stres oxidativ, și că expunerea mediului în care trăiește mama la poluanți chimici a fost clasată recent pe locul doi ca importanță între cauzele mortalității infantile în țările în curs de dezvoltare (13); |
| --- | --- |

6.

| 7. | afirmă din nou că nu se studiază suficient efectele pe care le are expunerea la pesticide peste generații și că se studiază rareori efectele expunerii femeilor însărcinate la pesticide; evidențiază că există tot mai multe dovezi ale rolului pe care îl au expunerile repetate la pesticide în primii ani de viață; |
| --- | --- |

7.

| 8. | recomandă ca LMR-urile la lufenuron să rămână la cel mai scăzut nivel de determinare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că decizia de a mări LMR-urile pentru lufenuron nu poate fi justificată, fiindcă nu există suficiente dovezi care să indice că riscul este acceptabil pentru femeile însărcinate, pentru copiii lor nenăscuți și pentru siguranța alimentară; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să își retragă proiectul de regulament și să prezinte comisiei un alt proiect, care să respecte principiul precauției; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

(2)  JO L 309, 24.11.2009, p. 71.

(3)  EFSA reasoned opinion on the setting of import tolerances for lufenuron in various commodities of plant and animal origin (Avizul motivat al EFSA privind stabilirea toleranțelor la import pentru lufenuron în diverse produse de origine vegetală și animală), EFSA Journal 2020; 18(8):6228, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6228

(4)  EFSA reasoned opinion on the review of existing maximum residue levels for lufenuron according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 [Avizul motivat al EFSA privind reexaminarea limitelor maxime existente pentru lufenuron în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005], EFSA Journal 2017; 15(1):4652, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4652

(5)  EFSA scientific report on the conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance lufenuron (Raportul științific al EFSA privind concluzia evaluării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active lufenuron), EFSA Journal 2009; 7(6):189, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.189r.

(6)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(8)  Altenburger, R., Gündel, U., Rotter, S., Vogs, C., Faust, M., Backhaus, T., „Establishment of a concept for comparative risk assessment of plant protection products with special focus on the risks to the environment” (Stabilirea unui concept pentru evaluarea comparativă a riscurilor folosirii produselor fitosanitare, mai ales a riscurilor pentru mediu), textul nr. 47/2017, raportul nr. (UBA-FB) 002256/ENG, https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/1410/publikationen/2017-06-07_texte_47-2017_umweltrisiken-pflanzenschutzmittel.pdf

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1.).

(10)  UNEP/POPS/POPRC.8/INF/29.

(11)  COM(2020)0381.

(12)  Basal, W.T., Rahman T. Ahmed, A., Mahmoud, A.A., Omar, A.R., „Lufenuron induces reproductive toxicity and genotoxic effects in pregnant albino rats and their fetuses” (Lufenuronul provoacă toxicitate pentru reproducere și efecte genotoxice la femelele de șobolan albinos gestante și la embrionii lor), Scientific reports, 2020: 10:19544, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7658361/

(13)  Cremonese, C., Freire, C., Machado De Camargo, A., Silva De Lima, J., Koifman, S., Meyer, A., „Pesticide consumption, central nervous system and cardiovascular congenital malformations in the South and Southeast region of Brazil” („Consumul de pesticide, sistemul nervos central și malformațiile cardiovasculare congenitale în regiunile de sud și sud-est ale Braziliei”), International Journal of Occupational Medicine and Environmental Health. 2014; 27(3), p. 474-86, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/24847732/

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/23

---

P9_TA(2021)0133

Obiecție la un act de punere în aplicare: limitele maxime de reziduuri pentru anumite substanțe, inclusiv flonicamid

Rezoluția Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conținuturile maxime de reziduuri de acequinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis tulpina IAB/BS03, emamectin, flonicamid, flutolanil, fosetil, imazamox și oxathiapiprolin în sau pe anumite produse (D063854/04 – 2021/2608(RPS))

(2021/C 506/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conținuturile maxime de reziduuri de acequinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis tulpina IAB/BS03, emamectin, flonicamid, flutolanil, fosetil, imazamox și oxathiapiprolin în sau pe anumite produse (D063854/04, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conținuturile maxime de reziduuri de acequinocil, acibenzolar-S-metil, Bacillus subtilis tulpina IAB/BS03, emamectin, flonicamid, flutolanil, fosetil, imazamox și oxathiapiprolin în sau pe anumite produse (D063854/04,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 14 alineatul (1) litera (a), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 14 alineatul (1) litera (a),

| — | având în vedere avizul emis la 18 februarie 2020 de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis la 18 februarie 2020 de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

| — | având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (2),

| — | având în vedere avizul motivat adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 27 mai 2019 și publicat la 2 august 2019 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 27 mai 2019 și publicat la 2 august 2019 (3),

| — | având în vedere avizul motivat adoptat de EFSA la 17 august 2018 și publicat la 25 septembrie 2018 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat adoptat de EFSA la 17 august 2018 și publicat la 25 septembrie 2018 (4),

| — | având în vedere avizul motivat adoptat de EFSA la 29 august 2018 și publicat la 18 septembrie 2018 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat adoptat de EFSA la 29 august 2018 și publicat la 18 septembrie 2018 (5),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 18 decembrie 2009 și publicat la 7 mai 2010 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 18 decembrie 2009 și publicat la 7 mai 2010 (6),

| — | având în vedere avizul din 5 iunie 2013 (7) al Comitetului pentru evaluarea riscurilor al Agenției Europene pentru Produse Chimice, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 5 iunie 2013 (7) al Comitetului pentru evaluarea riscurilor al Agenției Europene pentru Produse Chimice,

| — | având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) și alineatul (5) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) și alineatul (5) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (8),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (9), promovează o „tranziție globală către sisteme agroalimentare durabile, în conformitate cu obiectivele acestei strategii și cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD)”; |
| --- | --- |

A.

întrucât comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (9), promovează o „tranziție globală către sisteme agroalimentare durabile, în conformitate cu obiectivele acestei strategii și cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD)”;

| B. | întrucât flonicamidul este un insecticid selectiv, sistemic, care acționează prin întreruperea alimentației, a mișcărilor și a altor comportamente ale insectelor, ceea ce duce la înfometare și deshidratare, care le provoacă moartea (10); |
| --- | --- |

B.

întrucât flonicamidul este un insecticid selectiv, sistemic, care acționează prin întreruperea alimentației, a mișcărilor și a altor comportamente ale insectelor, ceea ce duce la înfometare și deshidratare, care le provoacă moartea (10);

| C. | întrucât perioada de aprobare a flonicamidului ca substanță activă a fost prelungită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2069 al Comisiei (11); |
| --- | --- |

C.

întrucât perioada de aprobare a flonicamidului ca substanță activă a fost prelungită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2069 al Comisiei (11);

| D. | întrucât Comitetul pentru evaluarea riscurilor din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice, în avizul său din 5 iunie 2013 (12), raportează rezultatele unor experimente pe șobolani care au dus la creșterea greutății placentei, la întârzierea deschiderii vaginale, la reducerea greutății uterului și a ovarelor, la scăderea nivelului de estradiol și la creșterea nivelului de LH, dar consideră că acestea nu au legătură sau nu sunt relevante; întrucât autoritatea competentă națională daneză observă „efecte evidente asupra malformațiilor viscerale la iepuri care au loc la niveluri care nu sunt toxice pentru mame” (13). |
| --- | --- |

D.

întrucât Comitetul pentru evaluarea riscurilor din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice, în avizul său din 5 iunie 2013 (12), raportează rezultatele unor experimente pe șobolani care au dus la creșterea greutății placentei, la întârzierea deschiderii vaginale, la reducerea greutății uterului și a ovarelor, la scăderea nivelului de estradiol și la creșterea nivelului de LH, dar consideră că acestea nu au legătură sau nu sunt relevante; întrucât autoritatea competentă națională daneză observă „efecte evidente asupra malformațiilor viscerale la iepuri care au loc la niveluri care nu sunt toxice pentru mame” (13).

| E. | întrucât Decizia de revizuire intermediară a înregistrării (număr de caz 7436) din 14 decembrie 2020 a Agenției pentru Protecția Mediului din Statele Unite (EPA) privind flonicamidul constată că „o evaluare mai completă a riscului pentru albine nu poate fi realizată fără date de nivel superior privind polenizatorii”, că „studiul de nivel I disponibil privind toxicitatea orală acută nu a fost suficient pentru utilizarea cantitativă, iar studiile de nivel II și III privind polenizatorii nu sunt disponibile în acest moment pentru flonicamid” și că „studiul de nivel II și III privind toxicitatea orală acută asupra albinelor melifere adulte și datele de nivel II și III privind albinele melifere adulte (în condiții naturale și seminaturale) rămân neîndeplinite” (14); |
| --- | --- |

E.

întrucât Decizia de revizuire intermediară a înregistrării (număr de caz 7436) din 14 decembrie 2020 a Agenției pentru Protecția Mediului din Statele Unite (EPA) privind flonicamidul constată că „o evaluare mai completă a riscului pentru albine nu poate fi realizată fără date de nivel superior privind polenizatorii”, că „studiul de nivel I disponibil privind toxicitatea orală acută nu a fost suficient pentru utilizarea cantitativă, iar studiile de nivel II și III privind polenizatorii nu sunt disponibile în acest moment pentru flonicamid” și că „studiul de nivel II și III privind toxicitatea orală acută asupra albinelor melifere adulte și datele de nivel II și III privind albinele melifere adulte (în condiții naturale și seminaturale) rămân neîndeplinite” (14);

| F. | întrucât procurorul general al Californiei, Xavier Becerra, critică, în comentariile sale din 2 noiembrie 2020 (15) la propunerea de decizie de revizuire intermediară a înregistrării, faptul că EPA nu dispune de suficiente informații pentru a evalua riscurile pe care flonicamidul le prezintă pentru polenizatori; |
| --- | --- |

F.

întrucât procurorul general al Californiei, Xavier Becerra, critică, în comentariile sale din 2 noiembrie 2020 (15) la propunerea de decizie de revizuire intermediară a înregistrării, faptul că EPA nu dispune de suficiente informații pentru a evalua riscurile pe care flonicamidul le prezintă pentru polenizatori;

| G. | întrucât procurorul general mai explică, referindu-se la evaluarea riscului ecologic al EPA, că un nou studiu cronic asupra albinelor adulte a inclus o perioadă de observație prelungită, cu scopul de a capta toxicitatea întârziată a flonicamidului, întrucât efectele sunt adesea observate abia după mai multe zile, după ce insectele au murit de foame; întrucât noul studiu a constatat că flonicamidul este extrem de toxic pentru albinele adulte; întrucât, pe baza acestor rezultate, EPA a stabilit că utilizările înregistrate ale flonicamidului ar expune albinele la o cantitate de flonicamid de 17 până la 51 de ori mai mare decât cea care ar putea provoca daune substanțiale; întrucât, în timpul perioadei de observație prelungite, mortalitatea a continuat să crească la toate concentrațiile de testare în funcție de doză; întrucât mortalitatea nu s-a stabilizat până la sfârșitul perioadei de observație prelungite în secțiunile studiului dedicate flonicamidului; |
| --- | --- |

G.

întrucât procurorul general mai explică, referindu-se la evaluarea riscului ecologic al EPA, că un nou studiu cronic asupra albinelor adulte a inclus o perioadă de observație prelungită, cu scopul de a capta toxicitatea întârziată a flonicamidului, întrucât efectele sunt adesea observate abia după mai multe zile, după ce insectele au murit de foame; întrucât noul studiu a constatat că flonicamidul este extrem de toxic pentru albinele adulte; întrucât, pe baza acestor rezultate, EPA a stabilit că utilizările înregistrate ale flonicamidului ar expune albinele la o cantitate de flonicamid de 17 până la 51 de ori mai mare decât cea care ar putea provoca daune substanțiale; întrucât, în timpul perioadei de observație prelungite, mortalitatea a continuat să crească la toate concentrațiile de testare în funcție de doză; întrucât mortalitatea nu s-a stabilizat până la sfârșitul perioadei de observație prelungite în secțiunile studiului dedicate flonicamidului;

| H. | întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stabilește principiul precauției ca fiind unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii; |
| --- | --- |

H.

întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stabilește principiul precauției ca fiind unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii;

| I. | întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”;

| J. | întrucât Directiva 2009/128/CE urmărește să obțină o utilizare sustenabilă a pesticidelor în UE prin reducerea riscurilor și efectelor pesticidelor asupra sănătății umane și animale și asupra mediului și promovând recurgerea la gestionarea integrată a dăunătorilor și la tehnici sau abordări alternative, cum ar fi alternativele nechimice la pesticide; |
| --- | --- |

J.

întrucât Directiva 2009/128/CE urmărește să obțină o utilizare sustenabilă a pesticidelor în UE prin reducerea riscurilor și efectelor pesticidelor asupra sănătății umane și animale și asupra mediului și promovând recurgerea la gestionarea integrată a dăunătorilor și la tehnici sau abordări alternative, cum ar fi alternativele nechimice la pesticide;

| K. | întrucât, la stabilirea limitelor maxime de reziduuri (LMR), trebuie evaluate efectele cumulative și sinergice, fiind extrem de important să se conceapă urgent metode adecvate pentru această evaluare; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la stabilirea limitelor maxime de reziduuri (LMR), trebuie evaluate efectele cumulative și sinergice, fiind extrem de important să se conceapă urgent metode adecvate pentru această evaluare;

| L. | întrucât, în conformitate cu proiectul de regulament al Comisiei, LMR pentru flonicamid ar crește de la 0,03 mg/kg, ceea ce corespunde limitei actuale de detecție, la 0,7 mg/kg pentru căpșuni, la 1 mg/kg pentru mure și zmeură, la 0,7 mg/kg pentru măceșe, dude, păducei spanioli, fructe de soc și alte fructe mici și de pădure, la 0,8 mg/kg pentru afine, merișoare, afine, coacăze, agrișe, la 0,3 mg/kg pentru alte legume rădăcinoase și tuberculi în general, dar la 0,6 mg/kg pentru ridichi, la 0,07 mg/kg pentru lăptucă și plante pentru salate și la 0,8 mg/kg pentru leguminoase; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în conformitate cu proiectul de regulament al Comisiei, LMR pentru flonicamid ar crește de la 0,03 mg/kg, ceea ce corespunde limitei actuale de detecție, la 0,7 mg/kg pentru căpșuni, la 1 mg/kg pentru mure și zmeură, la 0,7 mg/kg pentru măceșe, dude, păducei spanioli, fructe de soc și alte fructe mici și de pădure, la 0,8 mg/kg pentru afine, merișoare, afine, coacăze, agrișe, la 0,3 mg/kg pentru alte legume rădăcinoase și tuberculi în general, dar la 0,6 mg/kg pentru ridichi, la 0,07 mg/kg pentru lăptucă și plante pentru salate și la 0,8 mg/kg pentru leguminoase;

| 1. | se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de regulament al Comisiei este incompatibil cu scopul și conținutul Regulamentului (CE) nr. 396/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că EFSA lucrează la metode de evaluare a riscurilor cumulate, dar remarcă, de asemenea, că problema evaluării efectelor cumulative ale pesticidelor și reziduurilor este cunoscută de mai multe decenii; le cere deci EFSA și Comisiei să se ocupe de această problema în regim de urgență absolută; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sugerează ca LMR la flonicamid să rămână la 0,03 mg/kg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament și să prezinte comitetului un alt proiect; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

(2)  JO L 309, 24.11.2009, p. 71.

(3)  Aviz motivat al EFSA privind modificarea limitelor maxime de reziduuri existente de flonicamid în căpșuni și alte bace, EFSA Journal 2019; 17 (7): 5745, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5745

(4)  Aviz motivat al EFSA privind modificarea limitelor maxime de reziduuri existente de flonicamid în diferite culturi, EFSA Journal 2018; 16(9):5410, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5410

(5)  Aviz motivat al EFSA privind modificarea limitelor maxime de reziduuri existente de flonicamid în diferite culturi, EFSA Journal 2018; 16(9):5414, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5414

(6)  „EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flonicamid” („Concluzia EFSA privind evaluarea inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active flonicamid”), EFSA Journal 2010; 8(5):1445, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1445

(7)  Avizul din 5 iunie 2013 al Comitetului pentru evaluarea riscurilor care propune o clasificare și o etichetare armonizate la nivelul UE pentru flonicamid, https://echa.europa.eu/documents/10162/0916c5b3-fa52-9cdf-4603-2cc40356ed95

(8)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(9)  COM(2020)0381.

(10)  https://www.regulations.gov/document/EPA-HQ-OPP-2014-0777-0041

(11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2069 al Comisiei din 13 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active flonicamid (IKI-220), metalaxil, penoxsulam și proquinazid (JO L 295, 14.11.2017, p. 51).

(12)  Avizul din 5 iunie 2013 al Comitetului pentru evaluarea riscurilor care propune o clasificare și o etichetare armonizate la nivelul UE pentru flonicamid, https://echa.europa.eu/documents/10162/0916c5b3-fa52-9cdf-4603-2cc40356ed95

(13)  Anexa 2 la avizul din 5 iunie 2013 al Comitetului pentru evaluarea riscurilor prin care se propune clasificarea și etichetarea armonizată la nivelul UE a flonicamidului, https://echa.europa.eu/documents/10162/1e59e8be-0905-5fc1-8e76-a35628fa5833

(14)  Docket Number EPA-HQ-OPP-2014-0777, https://www.regulations.gov/document/EPA-HQ-OPP-2014-0777-0041, p. 13 și p. 18.

(15)  https://oag.ca.gov/sites/default/files/FINAL%20Flonicamid%20PID%20Comment%Letter.pdf

---

Miercuri, 28 aprilie 2021

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/26

---

P9_TA(2021)0141

Rezultatul negocierilor UE-Regatul Unit

Rezoluția Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la rezultatul negocierilor dintre UE și Regatul Unit (2021/2658(RSP))

(2021/C 506/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”),

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05022/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05022/2021),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2020/2252 a Consiliului din 29 decembrie 2020 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, și a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate și protecția acestora (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2020/2252 a Consiliului din 29 decembrie 2020 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, și a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate și protecția acestora (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217, cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0086/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217, cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0086/2021),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 5 aprilie 2017 referitoare la negocierile cu Regatul Unit ca urmare a notificării intenției sale de a se retrage din Uniunea Europeană (2), din 3 octombrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (3), din 13 decembrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (4), din 14 martie 2018 referitoare la cadrul viitoarelor relații dintre UE și Regatul Unit (5), din 18 septembrie 2019 referitoare la situația retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (6), din 15 ianuarie 2020 referitoare la punerea în aplicare și monitorizarea dispozițiilor privind drepturile cetățenilor prevăzute în Acordul de retragere (7), din 12 februarie 2020 referitoare la mandatul propus de negociere pentru negocierile în vederea unui nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (8) și din 18 iunie 2020 referitoare la negocierile pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 5 aprilie 2017 referitoare la negocierile cu Regatul Unit ca urmare a notificării intenției sale de a se retrage din Uniunea Europeană (2), din 3 octombrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (3), din 13 decembrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (4), din 14 martie 2018 referitoare la cadrul viitoarelor relații dintre UE și Regatul Unit (5), din 18 septembrie 2019 referitoare la situația retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (6), din 15 ianuarie 2020 referitoare la punerea în aplicare și monitorizarea dispozițiilor privind drepturile cetățenilor prevăzute în Acordul de retragere (7), din 12 februarie 2020 referitoare la mandatul propus de negociere pentru negocierile în vederea unui nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (8) și din 18 iunie 2020 referitoare la negocierile pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (9),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 29 ianuarie 2020 privind proiectul de decizie a Consiliului referitoare la încheierea Acordului privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 29 ianuarie 2020 privind proiectul de decizie a Consiliului referitoare la încheierea Acordului privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (10),

| — | având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (11) (denumit în continuare „Acordul de retragere”) și Declarația politică de stabilire a cadrului viitoarelor relații dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit (12), care însoțește Acordul de retragere (denumită în continuare „declarația politică”). |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (11) (denumit în continuare „Acordul de retragere”) și Declarația politică de stabilire a cadrului viitoarelor relații dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit (12), care însoțește Acordul de retragere (denumită în continuare „declarația politică”).

| — | având în vedere contribuțiile scrisorile Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru pescuit, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri juridice, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile scrisorile Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru pescuit, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri juridice, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere Recomandarea de decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, prin care Comisia este numită negociator din partea Uniunii, precum și anexa la aceasta, care cuprinde directivele de negociere a unui nou parteneriat (COM(2020)0035) („directivele de negociere”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea de decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, prin care Comisia este numită negociator din partea Uniunii, precum și anexa la aceasta, care cuprinde directivele de negociere a unui nou parteneriat (COM(2020)0035) („directivele de negociere”),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| 1. | salută călduros încheierea Acordului comercial și de cooperare între UE și Regatul Unit (în continuare denumit „acordul”), care limitează consecințele negative ale retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (UE) și creează un cadru de cooperare care ar trebui să reprezinte baza unui viitor parteneriat solid și constructiv, evitând elementele cele mai perturbatoare ale unui scenariu fără acord și oferind cetățenilor și întreprinderilor securitate juridică pe termen mediu și lung; salută activitatea intensă și rolul central al negociatorului-șef al UE și al echipei sale în acest sens; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiterează faptul că retragerea Regatului Unit din UE este o greșeală istorică și reamintește că UE a respectat întotdeauna decizia Regatului Unit, insistând totodată asupra faptului că Regatul Unit trebuie să accepte consecințele părăsirii UE și că o țară terță nu poate avea aceleași drepturi și beneficii ca un stat membru; reamintește că, pe parcursul procesului de retragere a Regatului Unit din UE, Parlamentul a urmărit să protejeze drepturile cetățenilor UE, pacea și prosperitatea pe insula Irlanda, să protejeze comunitățile de pescari, să susțină ordinea juridică a UE, să protejeze autonomia procesului decizional al UE, să mențină integritatea uniunii vamale și a pieței interne, evitând în același timp dumpingul social, de mediu, fiscal sau de reglementare, deoarece acest lucru este esențial pentru protejarea locurilor de muncă, a industriei și competitivității europene și pentru urmărirea obiectivelor stabilite în Pactul verde european; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își manifestă satisfacția că aceste obiective au fost realizate în mare măsură prin Acordul comercial și de cooperare dintre UE și Regatul Unit și prin Acordul de retragere, prin prevederea de condiții echitabile de concurență aplicabile, inclusiv în ceea ce privește ajutoarele de stat, standardele sociale și de mediu, o înțelegere pe termen lung privind pescuitul, un acord economic care va atenua multe dintre consecințele negative ale retragerii Regatului Unit din UE și un nou cadru pentru cooperarea în domeniul justiției, al poliției și al securității interne, bazat pe respectarea deplină a Convenției europene a drepturilor omului și a cadrului juridic al UE privind protecția datelor; regretă, cu toate acestea, că acest acord are un domeniu de aplicare limitat din cauza lipsei de voință politică din partea Regatului Unit de a se implica în domenii importante, în special în politica externă, de apărare și de securitate externă, departe de ambițiile exprimate în declarația politică; regretă și decizia Regatului Unit de a nu participa la programul Erasmus +, privând tinerii de o șansă unică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută solida componentă a acordului axată pe mărfuri, dată fiind intensitatea comerțului cu mărfuri dintre UE și Regatul Unit și observă că retragerea Regatului Unit din UE, mai ales încetarea regimului de liberă circulație, are drept consecință logică reducerea posibilităților pentru economia Regatului Unit, bazată în mare măsură pe servicii, care nu beneficiază de continuarea regimului țării de origine sau de procedura de „pașaport”, de recunoașterea automată a calificărilor profesionale, prestatorii de servicii din Regatul Unit putându-se confrunta cu 27 de seturi diferite de norme și, prin urmare, cu creșterea birocrației; subliniază că acesta este primul acord din istoria UE în care negocierile au urmărit să obțină divergențe mai degrabă decât convergențe și, ca atare, multe fricțiuni, bariere și costuri pentru cetățeni și întreprinderi au fost inevitabile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută mecanismul orizontal extins de soluționare a litigiilor, care ar trebui să permită soluționarea la timp a litigiilor și posibilitatea suspendării încrucișate în toate domeniile economice, dacă una dintre părți nu își respectă angajamentele; consideră că acest mecanism ar putea deveni modelul și standardul pentru toate viitoarele acorduri de liber schimb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește declarația UKCG și a liderilor de grup din 11 septembrie 2020 și observă că Regatul Unit, în calitate de semnatar al Acordului de retragere, are obligația juridică de a-l aplica și de a-i respecta pe deplin dispozițiile și salută retragerea dispozițiilor problematice ale proiectului de lege al Regatului Unit privind piața internă; condamnă acțiunile unilaterale mai recente ale Regatului Unit care încalcă Acordul de retragere, prin care se prelungesc perioadele de grație pentru exceptarea exporturilor din Marea Britanie către Irlanda de Nord de obligația de a furniza certificate de sănătate de export pentru toate transporturile de produse de origine animală, se introduc scutiri de la întocmirea declarațiilor vamale pentru colete și derogări de la normele UE care împiedică pătrunderea solului pe piața internă și privind pașapoartele animalelor de companie; consideră că aceste acțiuni reprezintă o amenințare gravă la adresa integrității pieței unice; reamintește că toate aceste decizii trebuie să fie convenite în comun prin intermediul organismelor comune de resort; solicită ferm guvernului Regatului Unit să acționeze cu bună-credință și să pună în aplicare pe deplin termenii acordurilor pe care le-a semnat, fără întârziere și pe baza unui calendar credibil și cuprinzător stabilit împreună cu Comisia Europeană, conform obligației de a acționa cu bună credință prevăzute în Acordul de retragere; invită Comisia, în acest sens, să continue hotărât procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiată împotriva Regatului Unit la 15 martie 2021 în temeiul articolului 12 alineatul (4) din Protocolul privind Irlanda și Irlanda de Nord; reamintește că nerespectarea persistentă a rezultatului procedurilor de soluționare a litigiilor în temeiul Acordului de retragere poate duce și la suspendarea obligațiilor, inclusiv la restricționarea nivelurilor de acces pe piață fără precedent, în temeiul Acordului comercial și de cooperare; consideră, în acest sens, că ratificarea Acordului comercial și de cooperare consolidează setul nostru de instrumente de punere în aplicare a Acordului de retragere; reamintește că respectarea și punerea în aplicare deplină și adecvată a Acordului de retragere sunt esențiale pentru protejarea drepturilor cetățenilor, a procesului de pace și evitarea unei frontiere strict controlate pe insula Irlanda, pentru protejarea integrității pieței interne și pentru garantarea achitării de către Regatul Unit a părții sale de obligații acumulate în cursul apartenenței sale și dincolo de aceasta și, prin urmare, continuă să fie o condiție prealabilă esențială pentru dezvoltarea viitoare a relației dintre UE și Regatul Unit; subliniază importanța bunei-credințe și nevoia de încredere și credibilitate în acest sens; reamintește că modul în care este conceput Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord și articolul 16 din acesta reflectă un echilibru politic foarte delicat și sensibil; insistă asupra faptului că propunerile sau acțiunile care ar putea modifica acest echilibru nu ar trebui tratate superficial sau fără o consultare prealabilă adecvată de către niciuna dintre părți; subliniază situația specială a Irlandei de Nord și rolul acordat Adunării Irlandei de Nord în cadrul protocolului, inclusiv faptul că este nevoie ca aceasta să-și dea consimțământul pentru continuarea aplicării protocolului peste patru ani; subliniază necesitatea unui dialog continuu și susținut între reprezentanții politici și societatea civilă, inclusiv cu reprezentanții Irlandei de Nord, în legătură cu toate aspectele Protocolului privind Irlanda/Irlanda de Nord și cu procesul de pace extins din Irlanda de Nord; este profund îngrijorat de recentele tensiuni din Irlanda de Nord și reamintește că UE este unul dintre principalii garanți ai Acordului din Vinerea Mare și este hotărâtă să îl protejeze; |
| --- | --- |

6.

Rolul Parlamentului European

| 7. | regretă încheierea în ultimul moment a acordurilor și incertitudinea rezultată, care impune costuri ridicate cetățenilor și operatorilor economici și a afectat și prerogativele Parlamentului de a controla și de a aplica controlul democratic al textului final al acordurilor înainte de aplicarea lor provizorie; subliniază caracterul excepțional al acestui proces, având în vedere termenul fix de expirare a perioadei de tranziție și refuzul Regatului Unit de a-l prelungi, chiar și în contextul pandemiei; subliniază că acest proces nu poate constitui în niciun caz un precedent pentru viitoarele acorduri comerciale, pentru care trebuie să se garanteze formatul obișnuit de cooperare și acces la informații, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE, inclusiv accesul la toate textele de negociere, dialogul periodic și timp suficient pentru controlul oficial și dezbaterea acordurilor de către Parlament; subliniază că acordurile nu trebuie aplicate cu titlu provizoriu fără aprobarea Parlamentului; totuși, recunoaște că Parlamentul a putut să își exprime opinia regulat, date fiind consultările și dialogul intense și frecvente cu negociatorul-șef al UE și cu Grupul operativ pentru Regatul Unit al Comisiei, precum și adoptarea a două rezoluții ale Parlamentului în februarie și iunie 2020, ceea ce a garantat reflectarea deplină a pozițiilor noastre în mandatul inițial al UE și apărarea lor de către negociatorul-șef al UE în cursul negocierilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sprijină crearea, în temeiul acordului, a unei adunări parlamentare de parteneriat pentru deputații din Parlamentul European și membrii parlamentului Regatului Unit; consideră că această adunare parlamentară de parteneriat ar trebui să aibă sarcina de a monitoriza punerea în aplicare deplină și adecvată a acordului și de a face recomandări Consiliului de parteneriat; propune ca sfera competențelor sale să includă și aplicarea Acordului de retragere, fără a afecta structurile de guvernanță ale fiecărui acord și mecanismul de control al acestora, precum și dreptul de a prezenta recomandări în domeniile în care o cooperare îmbunătățită ar putea fi benefică pentru ambele părți și de a avea inițiative comune pentru a promova relații strânse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | insistă că Parlamentul trebuie să joace un rol deplin în monitorizarea și punerea în aplicare a acordului, în conformitate cu scrisoarea Președintelui Parlamentului Sassoli din 5 februarie 2021; fără a afecta angajamentele asumate de comisari față de comisiile parlamentare de resort, salută declarația Comisiei privind rolul Parlamentului în aplicarea acordului, inclusiv următoarele angajamente:






  (a) | să informeze Parlamentul imediat și pe deplin în legătură cu activitățile Consiliului de parteneriat și ale altor organisme comune; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

să informeze Parlamentul imediat și pe deplin în legătură cu activitățile Consiliului de parteneriat și ale altor organisme comune;

| (b) | să implice Parlamentul în deciziile importante adoptate în temeiul acordului în legătură cu orice acțiune unilaterală a Uniunii în temeiul acordului și să țină seama cât de mult posibil de opiniile Parlamentului și, în cazul în care nu le urmează, să explice de ce; |
| --- | --- |

(b)

să implice Parlamentul în deciziile importante adoptate în temeiul acordului în legătură cu orice acțiune unilaterală a Uniunii în temeiul acordului și să țină seama cât de mult posibil de opiniile Parlamentului și, în cazul în care nu le urmează, să explice de ce;

| (c) | să implice Parlamentul cu suficient timp înainte de a intenționa să prezinte o propunere de încetare a aplicării sau suspendare de către Uniune a părții a treia [cooperarea în materie de asigurarea respectării legii și cooperarea judiciară în materie penală] din acord, dacă Regatul Unit nu își respectă angajamentele asumate în temeiul Convenției europene a drepturilor omului; |
| --- | --- |

(c)

să implice Parlamentul cu suficient timp înainte de a intenționa să prezinte o propunere de încetare a aplicării sau suspendare de către Uniune a părții a treia [cooperarea în materie de asigurarea respectării legii și cooperarea judiciară în materie penală] din acord, dacă Regatul Unit nu își respectă angajamentele asumate în temeiul Convenției europene a drepturilor omului;

| (d) | să implice Parlamentul în procesul de selecție a potențialilor arbitri și a membrilor comisiilor prevăzute de acord; |
| --- | --- |

(d)

să implice Parlamentul în procesul de selecție a potențialilor arbitri și a membrilor comisiilor prevăzute de acord;

| (e) | să prezinte Parlamentului toate propunerile de acte legislative care reglementează modalitățile de adoptare a măsurilor autonome pe care Uniunea are dreptul să le adopte în temeiul acordului; |
| --- | --- |

(e)

să prezinte Parlamentului toate propunerile de acte legislative care reglementează modalitățile de adoptare a măsurilor autonome pe care Uniunea are dreptul să le adopte în temeiul acordului;

| (f) | să țină seama în cea mai mare măsură de opiniile Parlamentului cu privire la punerea în aplicare a acordului de către ambele părți, inclusiv în ceea ce privește posibile încălcări ale acordului sau dezechilibre ale condițiilor de concurență echitabilă și, în cazul în care nu le urmează, să își explice motivele; |
| --- | --- |

(f)

să țină seama în cea mai mare măsură de opiniile Parlamentului cu privire la punerea în aplicare a acordului de către ambele părți, inclusiv în ceea ce privește posibile încălcări ale acordului sau dezechilibre ale condițiilor de concurență echitabilă și, în cazul în care nu le urmează, să își explice motivele;

| (g) | să informeze pe deplin Parlamentul în legătură cu evaluările și decizia Comisiei privind caracterul adecvat al datelor, precum și în legătură cu modalitățile de cooperare în materie de reglementare cu autoritățile britanice în domeniul serviciilor financiare și cu posibila acordare de echivalențe în domeniul serviciilor financiare;
  solicită integrarea acestor angajamente într-un acord interinstituțional care urmează să fie negociat cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

(g)

să informeze pe deplin Parlamentul în legătură cu evaluările și decizia Comisiei privind caracterul adecvat al datelor, precum și în legătură cu modalitățile de cooperare în materie de reglementare cu autoritățile britanice în domeniul serviciilor financiare și cu posibila acordare de echivalențe în domeniul serviciilor financiare;

solicită integrarea acestor angajamente într-un acord interinstituțional care urmează să fie negociat cât mai curând posibil;

| 10. | salută Acordul privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate și protecția acestora; subliniază că acest acord, în special articolul 3, nu aduce atingere drepturilor Parlamentului prevăzute la articolul 218 alineatul (10) din TFUE, în special în lumina punctului 9 de mai sus; subliniază că modul în care aprobarea Parlamentului a fost solicitată de Consiliu, vizând două acorduri într-o singură procedură – Acordul comercial și de cooperare dintre UE și Regatul Unit și Acordul dintre UE și Regatul Unit privind procedurile de securitate pentru schimbul și protecția informațiilor clasificate – nu este în conformitate cu practica standard și că nu ar trebui în niciun caz să devină un precedent, deoarece Parlamentul ar trebui să fie în măsură să își dea aprobarea pentru fiecare acord internațional înainte de intrarea sa în vigoare, separat și nu sub formă de pachet, în caz contrar prerogativele sale fiind grav subminate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită insistent implicarea hotărâtă a sindicatelor din UE și din Regatul Unit și a altor parteneri sociali și organizații ale societății civile în monitorizarea și punerea în aplicare a acordului, inclusiv consultarea acestora și eventuala lor participare la reuniunile comisiilor specializate, dacă sunt discutate chestiuni relevante, precum și crearea unui forum dedicat muncii, care să se reunească înainte de fiecare reuniune a Consiliului de parteneriat; propune, având în vedere importanța și posibilele ample consecințe ale acordului, ca grupul consultativ intern să fie extins cu mai mulți reprezentanți ai sindicatelor și ai altor parteneri sociali, în special ai federațiilor sectoriale europene, și ca organizațiile societății civile, sindicatele și alți parteneri sociali să poată depune plângeri la Comisie, solicitându-i acesteia să le dea curs; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută eforturile Comisiei de a implica cât mai mult părțile interesate, având în vedere timpul limitat disponibil, și salută, de asemenea, emiterea de avize detaliate privind gradul de pregătire care au ajutat întreprinderile să se pregătească pentru schimbările inevitabile începând cu 1 ianuarie 2021, când Regatul Unit a părăsit uniunea vamală și piața internă; solicită întreprinderea de eforturi sporite din partea tuturor statelor membre ale UE și, după caz, a regiunilor, pentru a garanta că aceste prime luni în noul regim generat de schimbarea de statut a Regatului Unit trec cât mai bine pentru toți operatorii economici și pentru toți cetățenii; recunoscând că retragerea Regatului Unit din UE are consecințe economice semnificative pe termen scurt, invită Comisia să utilizeze pe deplin și în timp util rezerva de ajustare la Brexit în valoare de 5 miliarde EUR, odată ce va fi adoptată de colegiuitori, pentru a ajuta deopotrivă sectoarele, întreprinderile și lucrătorii, precum și statele membre cele mai afectate de impactul negativ și neprevăzut al noii relații dintre UE și Regatul Unit; |
| --- | --- |

12.

Comerțul

| 13. | subliniază amplitudinea fără precedent a domeniului de aplicare al acordului în ceea ce privește comerțul cu mărfuri, prin care a fost atins obiectivul de contingente și tarife la cota zero și care, prin urmare, va facilita schimburile comerciale cu Regatul Unit, în cadrul aplicării de reguli de origine adecvate, protejând interesele producătorilor din UE, inclusiv prin cumul bilateral, autocertificarea originii de către exportatori, precum și prin perioada de scutire de 12 luni pentru unele documente; subliniază importanța condițiilor de concurență echitabile efective, în special în ceea ce privește menținerea nivelului de protecție și evitarea de divergențe în viitor, în combinație cu acest domeniu de aplicare fără precedent al acordului; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că, în ceea ce privește comerțul cu servicii, angajamentele ambelor părți asigură un nivel de liberalizare dincolo de angajamentele asumate în cadrul OMC, inclusiv printr-o clauză a națiunii celei mai favorizate cu caracter anticipativ, un angajament de revizuire pentru ameliorări ulterioare și cu norme speciale pentru mobilitatea profesioniștilor în scopuri comerciale (serviciile „modului 4”); cu toate acestea, reamintește în același timp că, părăsind piața internă, Regatul Unit și-a pierdut dreptul automat nelimitat de a presta servicii în întreaga UE; recunoaște că există dispoziții diferite clare privind calificările profesionale din cauză că Regatul Unit este o țară terță; salută, cu toate acestea, prevederea în acord a mecanismului prin care UE și Regatul Unit pot conveni ulterior, de la caz la caz și pentru anumite profesii, măsuri suplimentare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută capitolul privind comerțul digital, inclusiv interzicerea explicită a cerințelor de localizare a datelor sau publicarea obligatorie a codului-sursă, un element nou în acordurile de liber schimb pe care UE le-a încheiat până în prezent, păstrând simultan dreptul UE de a reglementa și cerințele privind protecția datelor; recunoaște că acest capitol digital poate servi drept model pentru viitoare acorduri comerciale; salută și cooperarea în materie de reglementare privind tehnologiile emergente, inclusiv inteligența artificială; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută negocierea, în pofida reticenței inițiale din partea Regatului Unit, a celui mai ambițios capitol general privind achizițiile publice, care depășește cadrul Acordului privind achizițiile publice, garantând egalitatea de tratament pentru întreprinderile din UE, precum și un capitol privind nevoile și interesele microîntreprinderilor și ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM); reamintește că stocul existent de indicații geografice (IG) a fost protejat în temeiul Acordului de retragere, dar regretă că nu s-a putut ajunge la un acord privind viitoarele indicații geografice, contrar angajamentelor asumate în declarația politică; recunoaște, cu toate acestea, clauza de rendez-vous pentru extinderea protecției în viitor și îndeamnă ambele părți să activeze această clauză cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită ferm Comisiei și statelor membre să creeze și să se implice activ în platforme relevante de coordonare a reglementării care să ofere Parlamentului transparență deplină, pentru a permite atingerea unui grad ridicat de convergență a reglementărilor în viitor, în conformitate cu Pactul verde european, și pentru a evita conflictele inutile, protejând în același timp dreptul fiecărei părți de a reglementa, așa cum se subliniază în acord; |
| --- | --- |

17.

Condiții de concurență echitabile

| 18. | salută titlul general și modern privind condițiile de concurență echitabile pentru o concurență deschisă și loială și o dezvoltare durabilă, care ar trebui să fie considerat un model pentru alte viitoare acorduri de liber schimb negociate de UE, inclusiv:






  (i) | normele privind menținerea actualului nivel ridicat de protecție în ceea ce privește standardele sociale și de muncă, mediul și clima, fiscalitatea, care nu pot fi reduse într-un mod care afectează comerțul sau investițiile, precum și normele privind concurența și întreprinderile de stat; |
| --- | --- | --- |

18.

(i)

normele privind menținerea actualului nivel ridicat de protecție în ceea ce privește standardele sociale și de muncă, mediul și clima, fiscalitatea, care nu pot fi reduse într-un mod care afectează comerțul sau investițiile, precum și normele privind concurența și întreprinderile de stat;

| (ii) | posibilitatea de a aplica măsuri unilaterale de reechilibrare în cazul unor viitoare divergențe semnificative în domeniul standardelor sociale și de muncă, al protecției mediului sau climei sau al controlului subvențiilor, în cazul în care astfel de divergențe au un impact semnificativ asupra comerțului sau asupra investițiilor între părți; subliniază necesitatea de a se veghea ca divergențele pronunțate cu impact semnificativ asupra comerțului sau a investițiilor să fie interpretate în sens larg și să poată fi demonstrate practic pentru a garanta că posibilitatea utilizării acestor de măsuri nu este restricționată nejustificat; |
| --- | --- |

(ii)

posibilitatea de a aplica măsuri unilaterale de reechilibrare în cazul unor viitoare divergențe semnificative în domeniul standardelor sociale și de muncă, al protecției mediului sau climei sau al controlului subvențiilor, în cazul în care astfel de divergențe au un impact semnificativ asupra comerțului sau asupra investițiilor între părți; subliniază necesitatea de a se veghea ca divergențele pronunțate cu impact semnificativ asupra comerțului sau a investițiilor să fie interpretate în sens larg și să poată fi demonstrate practic pentru a garanta că posibilitatea utilizării acestor de măsuri nu este restricționată nejustificat;

| (iii) | setul convenit de principii obligatorii de control al subvențiilor, a căror nerespectare poate fi contestată de concurenți, instanțele abilitate să oblige beneficiarii să ramburseze subvenția dacă este necesar, precum și posibilitatea ca UE să răspundă oricărei neconformări a Regatului Unit prin sancțiuni unilaterale, inclusiv introducerea de tarife sau cote pentru anumite produse sau suspendarea încrucișată a altor părți ale parteneriatului economic; subliniază necesitatea de a monitoriza noul regim al ajutoarelor de stat din Regatul Unit și de a evalua eficacitatea mecanismului de combatere a subvențiilor nejustificate, astfel încât acesta să contribuie efectiv la asigurarea unor condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

(iii)

setul convenit de principii obligatorii de control al subvențiilor, a căror nerespectare poate fi contestată de concurenți, instanțele abilitate să oblige beneficiarii să ramburseze subvenția dacă este necesar, precum și posibilitatea ca UE să răspundă oricărei neconformări a Regatului Unit prin sancțiuni unilaterale, inclusiv introducerea de tarife sau cote pentru anumite produse sau suspendarea încrucișată a altor părți ale parteneriatului economic; subliniază necesitatea de a monitoriza noul regim al ajutoarelor de stat din Regatul Unit și de a evalua eficacitatea mecanismului de combatere a subvențiilor nejustificate, astfel încât acesta să contribuie efectiv la asigurarea unor condiții de concurență echitabile;

| (iv) | cu toate acestea, regretă că capitolul privind impozitarea nu face obiectul dispozițiilor privind soluționarea litigiilor și nici al măsurilor de reechilibrare; solicită Comisiei să rămână vigilentă în chestiunile legate de impozitare și de spălarea banilor, unde ar trebui utilizate toate instrumentele disponibile, cum ar fi procesele de întocmire de liste, pentru a descuraja Regatul Unit să adopte practici neloiale; reamintește, în acest sens, că este posibil să se solicite o revizuire a rubricii „Comerț” la patru ani de la intrarea în vigoare a acordului în cazul apariției de dezechilibre; |
| --- | --- |

(iv)

cu toate acestea, regretă că capitolul privind impozitarea nu face obiectul dispozițiilor privind soluționarea litigiilor și nici al măsurilor de reechilibrare; solicită Comisiei să rămână vigilentă în chestiunile legate de impozitare și de spălarea banilor, unde ar trebui utilizate toate instrumentele disponibile, cum ar fi procesele de întocmire de liste, pentru a descuraja Regatul Unit să adopte practici neloiale; reamintește, în acest sens, că este posibil să se solicite o revizuire a rubricii „Comerț” la patru ani de la intrarea în vigoare a acordului în cazul apariției de dezechilibre;

| (v) | reamintește că dispozițiile privind condițiile de concurență echitabile se aplică în mod general, inclusiv în așa-numitele zone economice speciale; |
| --- | --- |

(v)

reamintește că dispozițiile privind condițiile de concurență echitabile se aplică în mod general, inclusiv în așa-numitele zone economice speciale;

| 19. | subliniază că monitorizarea și supravegherea adecvată au o importanță crucială pentru a avea o percepție clară a obstacolelor rămase și nou apărute cu care se confruntă în practică întreprinderile, în special IMM-urile; subliniază că este important să se evite incertitudini inutile în materie de reglementare, sarcini administrative și proceduri complexe, care vor spori complexitatea și costurile; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să colaboreze cu comunitatea de afaceri, în special cu IMM-urile, pentru a reduce obstacolele care apar în calea comerțului; |
| --- | --- |

19.

Guvernanța

| 20. | salută guvernanța orizontală și cadrul instituțional stabilite în acord, care asigură o coerență, o legătură și o aplicare comune între toate capitolele, evitând astfel apariția de structuri paralele și birocrația, precum și oferind securitate juridică și garanții solide de conformitate de către părți; recunoaște mai ales mecanismul solid de soluționare a litigiilor care pot apărea între UE și Regatul Unit în legătură cu interpretarea sau punerea în aplicare a angajamentelor lor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută clauza de nediscriminare din capitolul privind guvernanța, care garantează că Regatul Unit nu poate să facă discriminări în cadrul politicii sale în domeniul vizelor între cetățenii statelor membre ale UE la acordarea de vize de ședere de scurtă durată; condamnă tratamentul discriminatoriu aplicat cetățenilor din unele țări ale UE (din Bulgaria, Estonia, Lituania, România și Slovenia), care nu beneficiază de aceeași taxă pentru vize ca cea aplicată de Regatul Unit cetățenilor din celelalte 22 de state membre ale UE în ceea ce privește taxele pentru vize de muncă și certificatele de garanție; |
| --- | --- |

21.

Securitate, afaceri externe și dezvoltare

| 22. | regretă că, contrar declarației politice, care prevedea un parteneriat ambițios, amplu, aprofundat și flexibil în domeniul politicii externe, al securității și al apărării, Regatul Unit a refuzat să negocieze aceste aspecte ca parte a acordului; reamintește, cu toate acestea, că este în interesul ambelor părți să mențină o cooperare strânsă și de durată în aceste domenii, în special pentru promovarea păcii, securitate, inclusiv combaterea terorismului, promovarea unei ordini internaționale bazate pe norme, multilateralismul eficace, Carta ONU, consolidarea democrației și a statului de drept, precum și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu articolul 21 din TUE; propune ca viitoarea cooperare și coordonare dintre UE și Regatul Unit să fie guvernată de o platformă sistemică pentru consultări și coordonare la nivel înalt cu privire la chestiuni de politică externă, inclusiv provocările din partea unor state precum Rusia și China, de un angajament strâns în materie de securitate, inclusiv în cadrul cooperării UE-NATO și de o cooperare preferențială sistematică în ceea ce privește, în special, operațiunile de menținere a păcii; solicită, în special, o cooperare și coordonare aprofundate cu Regatul Unit în ceea ce privește politicile de sancțiuni cu UE, având în vedere valorile și interesele comune, precum și instituirea unui mecanism de coordonare în acest sens; |
| --- | --- |

22.

| 23. | regretă, în această privință, decizia Regatului Unit de a reduce statutul diplomatic al Uniunii Europene și invită autoritățile relevante din Regatul Unit să remedieze urgent această măsură și îndeamnă Comisia să apere ferm punerea în aplicare corespunzătoare a tratatelor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de importanța Regatului Unit ca actor în domeniul dezvoltării și al ajutorului umanitar, dată fiind amploarea asistenței oficiale pentru dezvoltare pe care o furnizează (chiar și în urma reducerii de la 0,7 la 0,5 din VNB), expertiza sa, capacitatea de implementare a proiectelor și relațiile extinse cu Commonwealth-ul și cu țările în curs de dezvoltare; încurajează Regatul Unit să contribuie la reducerea la minimum a impactului negativ al retragerii sale din UE asupra țărilor în curs de dezvoltare și să își respecte angajamentul de a se situa în fruntea asistenței pentru dezvoltare și a ajutorului umanitar; solicită o coordonare și cooperare strânse între donatorii din UE și cei din Regatul Unit, inclusiv posibilitatea de a recurge la capacitățile celuilalt partener, pentru a maximiza eficiența, eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare și progresul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

24.

Chestiuni sectoriale specifice și cooperarea tematică

| 25. | consideră că piața internă reprezintă o realizare cheie a Uniunii Europene, aduce foarte multe beneficii economiilor ambelor părți și creează o bază pentru îmbunătățirea calității vieții cetățenilor; evidențiază faptul că această nouă eră a parteneriatului economic ar trebui să se axeze pe crearea de oportunități benefice tuturor și nu ar trebui în niciun caz să ducă la subminarea integrității și a funcționării pieței interne și a uniuni vamale; recunoaște că prelungirea facilităților acordate agenților economici autorizați reprezintă o modalitate adecvată de evitare a denaturărilor în comerț; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că, în cadrul procesului de punere în aplicare, UE ar trebui să acorde o atenție deosebită conformității controalelor vamale realizate înainte ca bunurile să pătrundă pe piața internă (cele ce provin fie din Regatul Unit, fie din alte țări terțe prin Regatul Unit), astfel cum se prevede în acord, și insistă ca bunurile să respecte normele pieței interne, acest aspect fiind de o importanță primordială; subliniază că sunt necesare mai multe investiții în instalațiile de control vamal și trebuie asigurată o coordonare mai strânsă și un schimb de informații mai intens între cele două părți, pentru a se evita pe cât posibil tulburarea comerțului, precum și pentru a se menține integritatea uniunii vamale în interesul consumatorilor și al agenților economici; consideră că este absolut necesară o cooperare armonioasă între autoritățile vamale și cele de supraveghere a pieței și își exprimă îngrijorarea, în special, cu privire la capacitatea operațională a prezenței UE din Irlanda de Nord; |
| --- | --- |

26.

| 27. | observă că practicile consumatorilor și încrederea acestora în ceea ce privește cumpărăturile transfrontaliere au fost deja afectate negativ de incertitudinea privind normele aplicabile și invită Guvernul Regatului Unit, Comisia și statele membre să pună în aplicare prompt măsurile prevăzute în acord referitoare la protecția consumatorilor și să consolideze cooperarea cu privire la diversele politici sectoriale ce țin de metodele sustenabile de producție și de siguranța produselor; solicită să se asigure transparența de-a lungul lanțului de aprovizionare pentru produse și servicii, în beneficiul consumatorilor, și declară că prețurile care reflectă costul total al cumpărăturii, inclusiv toate taxele și impozitele aplicabile, și prezentarea clară a drepturilor aplicabile consumatorilor sunt esențiale pentru evitarea conflictelor și cultivarea încrederii consumatorilor atunci când fac cumpărături transfrontaliere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | deploră impactul negativ asupra anumitor comunități de pescari, recunoscând în același timp că dispozițiile privind pescuitul, care stabilesc o reducere de 25 % pe o perioadă de peste 5 ani și jumătate, reprezintă un rezultat mai puțin dăunător decât închiderea completă a apelor Regatului Unit; în acest sens, invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că pragul de reducere de 25 % nu este depășit niciodată și că accesul reciproc rămâne în vigoare; este îngrijorat, în acest sens, că se permite Consiliului de parteneriat să modifice anexele 35, 36 și 37; solicită ca Parlamentul să fie consultat în mod adecvat înainte de orice astfel de modificare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația de la sfârșitul acestei perioade și reamintește Regatului Unit că accesul său continuu la piețele UE este direct legat de accesul ulterior al pescarilor din UE la apele Regatului Unit; reamintește că, dacă Regatul Unit va lua în considerare limitarea accesului după perioada inițială de 5 ani și jumătate, UE va putea să ia măsuri pentru a-și proteja interesele, inclusiv prin reintroducerea de tarife sau cote pentru importurile de pește din Regatul Unit sau prin suspendarea altor părți ale acordului, în cazul în care comunitățile de pescari din UE vor fi expuse unui risc de dificultăți economice sau sociale grave; regretă profund că drepturile UE de a pescui sunt puse sub semnul întrebării prin manevre de diversiune, cum ar fi imposibilitatea de a adopta în timp util un acord privind capturile totale admisibile și cotele sau măsuri tehnice inacceptabile, precum și interpretări restrictive controversate privind condițiile de obținere a licențelor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | își evidențiază profunda îngrijorare cu privire la consecințele potențiale ale abaterii Regatului Unit de la regulamentele Uniunii privind măsurile tehnice și de la alte acte legislative conexe ale Uniunii în domeniul mediului care ar putea conduce la o limitare de facto a accesului la apele Regatului Unit pentru unele nave de pescuit europene; reamintește că acordul obligă fiecare parte să justifice în detaliu caracterul nediscriminatoriu al oricărei evoluții în acest domeniu și necesitatea, în lumina unor date verificabile științific, de a asigura sustenabilitatea mediului pe termen lung; invită Comisia să acorde o atenție deosebită respectării acestor condiții și să răspundă cu fermitate în cazul în care Regatul Unit acționează în mod discriminatoriu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | își exprimă îngrijorarea cu privire la consecințele diferitelor norme aplicabile teritoriilor cu statut special legat de Regatul Unit, în special dependențelor Coroanei și teritoriilor de peste mări; invită Comisia să acorde o atenție deosebită acestor teritorii și particularităților lor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | își exprimă îngrijorarea cu privire la modul în care o posibilă scădere unilaterală viitoare a standardelor sociale și de muncă de către Regatul Unit ar fi abordată și contestată în temeiul acordului; reiterează încă o dată faptul că orice reducere unilaterală a standardelor sociale și de muncă în detrimentul lucrătorilor și al întreprinderilor europene trebuie abordată rapid și remediată pentru a menține condiții de concurență echitabile; regretă, de asemenea, că, deși Regatul Unit este obligat, în temeiul articolului 127 din Acordul de retragere să transpună directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și Directiva privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă (13) în perioada de tranziție, nu a luat încă măsurile necesare în acest sens și, prin urmare, a privat lucrătorii din Regatul Unit de anumite drepturi nou stabilite; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută faptul că noul mecanism de cooperare în materie de coordonare a sistemelor de securitate socială este apropiat de normele în vigoare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 883/2004 (14) privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de Regulamentul (CE) nr. 987/2009 (15) de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004; salută, în special, faptul că dispozițiile UE privind nediscriminarea, egalitatea de tratament și cumularea perioadelor sunt garantate în acord; regretă, cu toate acestea, limitările privind domeniul de aplicare material și, în special, faptul că prestațiile familiale, prestațiile pentru îngrijirea pe termen lung și prestațiile în numerar de tip necontributiv, precum și posibilitatea de a transfera prestațiile de șomaj nu sunt incluse; invită părțile să ofere imediat cetățenilor afectați de restricțiile privind libera circulație informații solide și fiabile cu privire la drepturile lor de ședere, de muncă și de coordonare a sistemelor de securitate socială; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ia act de dispoziția provizorie privind transmiterea datelor cu caracter personal către Regatul Unit; reamintește rezoluțiile sale din 12 februarie 2020 și 18 iunie 2020 referitoare la importanța protecției datelor atât ca drept fundamental, cât și ca factor esențial pentru economia digitală; reamintește că, în ceea ce privește caracterul adecvat al cadrului de protecție a datelor din Regatul Unit, în conformitate cu jurisprudența CJUE, nivelul de protecție al Regatului Unit trebuie să fie „în esență echivalent” cu cel oferit de cadrul juridic al UE, inclusiv transferurile ulterioare către țări terțe, atât în ceea ce privește transferurile comerciale, cât și transferurile în scopul aplicării legii; ia act de lansarea procedurii de adoptare a celor două decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție pentru transferurile de date cu caracter personal către Regatul Unit, în temeiul Regulamentului general privind protecția datelor (16) (RGPD) și al Directivei privind asigurarea respectării legii (17) la 19 februarie 2021; invită Comisia să nu adopte o decizie pozitivă privind caracterul adecvat al nivelului de protecție în cazul în care condițiile stabilite în temeiul dreptului și al jurisprudenței UE nu sunt pe deplin respectate; subliniază că o decizie privind caracterul adecvat nu poate face obiectul negocierilor dintre Regatul Unit și UE, deoarece aceasta ține de protecția unui drept fundamental recunoscut de Convenția europeană a drepturilor omului, de Cartă și de tratatele UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | evidențiază că acordul stabilește cooperarea cu Regatul Unit în domeniul aplicării legii și al cooperării judiciare în materie penală, ceea ce reprezintă o apropiere fără precedent de un stat terț; arată că partea III titlul III din acord prevede, ca garanție suplimentară, un regim specific de soluționare a litigiilor, având în vedere domeniul sensibil reglementat de acesta; salută dispozițiile privind suspendarea și încetarea părții a III-a, în special a condiționalității CEDO; |
| --- | --- |

35.

| 36. | regretă faptul că solicitările Parlamentului privind o abordare comună a UE în materie de azil, migrație și gestionare a frontierelor nu au fost urmate și că aceste chestiuni, care au un impact și asupra drepturilor persoanelor celor mai vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți, sunt în prezent lăsate pentru cooperarea bilaterală; solicită ca un acord relevant care să înlocuiască Regulamentul Dublin (18) să fie convenit rapid între UE și Regatul Unit; |
| --- | --- |

36.

| 37. | regretă lipsa de ambiție a Acordului privind politicile de mobilitate și solicită dezvoltarea unor căi sigure de migrație legală între UE și Regatul Unit; salută dispozițiile privind vizele pentru vizitele de scurtă durată și clauza de nediscriminare între statele membre; invită Regatul Unit să nu discrimineze cetățenii UE pe baza naționalității lor, atât în ceea ce privește înregistrarea în sistemul de înregistrare a cetățenilor UE în vederea obținerii noului statut de ședere, cât și în ceea ce privește mobilitatea și vizele; invită Comisia să asigure respectarea strictă a principiului reciprocității; condamnă decizia discriminatorie a Regatului Unit de a aplica taxe diferite pentru vizele de muncă pentru cetățenii anumitor state membre ale UE în ceea ce privește, de exemplu, vizele pentru munca sezonieră și vizele pentru lucrătorii din domeniul sănătății și îngrijirii; subliniază că este important să se garanteze accesul egal al cetățenilor UE la piața muncii din Regatul Unit și că trebuie aplicată aceeași taxă tuturor cetățenilor UE și, prin urmare, îndeamnă Regatul Unit să revină imediat asupra deciziei sale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să informeze pe deplin Parlamentul cu privire la monitorizarea punerii în aplicare a acordului de către Banca Centrală Europeană, autoritățile europene de supraveghere, Comitetul european pentru risc sistemic și Comitetul Unic de Rezoluție, precum și cu privire la evoluțiile pieței serviciilor financiare pentru a identifica în timp util potențialele perturbări ale pieței și amenințările la adresa stabilității financiare, a integrității pieței și a protecției investitorilor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | roagă Comisia să apeleze la instrumentele disponibile, să aibă în vedere noi instrumente în viitoarea revizuire a cadrului de combatere a spălării banilor și să asigure o cooperare sinceră în ce privește transparența beneficiarilor reali, să garanteze condiții de concurență loială și să protejeze piața unică de riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului care provin din Regatul Unit; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ia act cu satisfacție de faptul că acordul include angajamente privind transparența fiscală și concurența fiscală loială, precum și o declarație politică comună privind combaterea regimurilor fiscale dăunătoare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută anunțarea unui acord între Regatul Unit și UE referitor la un memorandum de înțelegere privind serviciile financiare, dar regretă că deciziile de echivalare ale Regatului Unit au fost până acum acordate doar în mod individual statelor din SEE, inclusiv statelor membre ale Uniunii Europene, și nu Uniunii în ansamblu; reamintește că deciziile de echivalare acoperă mai multe domenii de drept care fac obiectul armonizării la nivelul UE și că, în unele cazuri, supravegherea este efectuată direct de autoritățile UE; invită, prin urmare, Comisia să analizeze dacă deciziile de echivalare ale Regatului Unit au fost adresate UE în ansamblu, înainte de a efectua propriile sale determinări de echivalență; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că este necesar să se clarifice în continuare domeniul de aplicare al obligației de menținere a nivelului de protecție în materie fiscală; își exprimă temerile cu privire la impactul diferențelor de legislație în materie fiscală; este deosebit de preocupat de anunțul timpuriu al Regatului Unit de a se angaja doar în ceea ce privește publicarea obligatorie a acordurilor bazate pe standarde internaționale mai puțin stricte care fac obiectul raportării și regretă, de asemenea, declarațiile publice privind deschiderea de porturi libere în Regatul Unit; |
| --- | --- |

42.

| 43. | avertizează că terminologia neclară și normele juridice neobligatorii sau imprevizibile și mecanismele de supraveghere a impozitării în cadrul acordului sporesc riscul de dumping fiscal; constată, în plus, că punerea în aplicare a acordului riscă să genereze litigii nesoluționate din cauza lipsei unor clauze cu efect direct, inclusiv privind practicile fiscale dăunătoare; constată cu îngrijorare că în acordurile comerciale ale UE cu Elveția și Canada condițiile privind ajutoarele de stat fiscale sunt mai stricte; |
| --- | --- |

43.

| 44. | constată că acordul nu se aplică teritoriilor dependente ale Coroanei Britanice și teritoriilor britanice de peste mări; consideră că ar trebui să se efectueze un control amănunțit pentru a se asigura că acordul nu conține portițe care să permită utilizarea acestor teritorii pentru dezvoltarea de noi sisteme fiscale dăunătoare care ar putea avea un impact asupra funcționării pieței interne; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută faptul că Acordul de la Paris va constitui un element esențial al acordului; regretă, totuși, că nivelul de bază pentru protecția climei în ceea ce privește gazele cu efect de seră nu a luat în considerare obiectivele revizuite la nivelul întregii economii pentru 2030, care sunt pe cale să fie adoptate; evidențiază, de asemenea, faptul că UE intenționează să consolideze sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii și să-i lărgească sfera de aplicare; consideră că, dacă se constată diferențe semnificative între sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii și sistemul Regatului Unit de comercializare a certificatelor de emisii, acest lucru ar putea să denatureze echitatea condițiilor din cele două zone și ar putea fi luat în considerare la aplicarea mecanismului UE de ajustare a emisiilor de carbon la frontieră, odată ce este realizat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută dispozițiile privind cooperarea în domeniul securității sanitare, care permit părților și autorităților competente din statele membre să facă schimb de informații pertinente, însă regretă că această cooperare s-a limitat la evaluarea riscurilor „semnificative” pentru sănătatea publică și la coordonarea măsurilor care ar putea fi necesare pentru protecția sănătății publice; |
| --- | --- |

46.

| 47. | apreciază că normele UE privind siguranța alimentară nu se vor modifica și că Acordul urmărește păstrarea înaltelor standarde ale UE din domeniul sanitar și fitosanitar (SPS); repetă că fluxurile comerciale de bunuri care fac obiectul măsurilor SPS vor fi extrem de intense între UE și Regatul Unit și că UE ar trebui să dispună de un proces de coordonare corespunzător pentru a evita inconsecvențele în verificarea bunurilor ce sosesc din Regatul Unit în porturile UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră binevenit capitolul cuprinzător despre transportul aerian inclus în acord, menit să asigure protejarea intereselor strategice ale UE și care conține dispoziții judicioase privind accesul pe piață, drepturile de trafic, partajarea codurilor și drepturile pasagerilor; apreciază dispozițiile dedicate condițiilor de concurență echitabile din capitolul despre aviație, care vor garanta că transportatorii aerieni din UE și din Regatul Unit concurează pe picior de egalitate; remarcă soluția la care s-a ajuns pentru normele referitoare la proprietate și control, care reglementează accesul la piața internă, lăsând în același timp posibilitatea de a continua liberalizarea în viitor; salută capitolul dedicat siguranței aviației, care prevede o cooperare strânsă în domeniul siguranței aviației și al managementului traficului aerian; consideră că această cooperare nu ar trebui să împiedice UE să stabilească nivelul de protecție pe care îl consideră adecvat pentru siguranță, fără nicio limitare; subliniază că este important ca Autoritatea Aviației Civile din Regatul Unit și Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației să colaboreze strâns în viitor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | apreciază faptul că acordul va asigura o conectivitate fără contingente între UE și Regatul Unit pentru transportatorii rutieri și că va garanta drepturi depline de tranzitare a teritoriilor celeilalte părți, așa-numitul „pod terestru”; apreciază condițiile foarte echitabile de concurență obținute la negocierile pentru transportul rutier și dispozițiile specifice ale acestora, care vor obliga Regatul Unit să respecte standardele ridicate ale UE din sectorul transportului rutier de mărfuri; subliniază, în acest sens, că acordul cuprinde, printre altele, standarde privind accesul la profesie, detașarea conducătorilor auto, perioadele de conducere și de repaus, tahograful, greutatea și dimensiunile vehiculelor; constată că astfel de standarde vor garanta nu numai o concurență loială, ci și condiții bune de muncă pentru conducătorii auto și un nivel ridicat de siguranță rutieră; salută dispozițiile specifice referitoare la Irlanda de Nord, adoptate recunoscând situația unică a Irlandei, care vor reduce la minimum perturbarea economiei întregii insule; invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a furniza părților interesate din domeniul transporturilor informații corecte și utile, pentru a asigura funcționarea și robustețea sistemelor informatice relevante și pentru a face accesibile online toate documentele necesare pentru tranzit; atrage atenția asupra necesității de a lua în considerare acordarea de sprijin financiar anumitor porturi pentru a elimina rapid obstacolele din calea infrastructurii fizice care apar din cauza timpului de așteptare mai mare pentru transportatorii care trec frontiera; solicită o cooperare strânsă între UE și Regatul Unit pentru a preveni întârzierile și perturbările inutile ale sistemului de transport, menținând conectivitatea în cea mai mare măsură posibilă; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută continuarea colaborării dintre UE și Regatul Unit în domeniul științei, cercetării, inovării și spațiului; subliniază că este important să se sprijine mobilitatea cercetătorilor, pentru a se garanta libera circulație a cunoștințelor științifice și a tehnologiei; solicită operatorilor de servicii mobile să aplice în continuare principiul „roaming la tarife naționale”, atât în UE, cât și în Regatul Unit; ia act de faptul că capitolul privind energia expiră la 30 iunie 2026; subliniază că este necesar să se continue cooperarea cu privire la toate aspectele legate de energie după această dată, având în vedere interconectarea piețelor energiei și faptul că Irlanda de Nord va rămâne în cadrul pieței interne a energiei a UE; ia act de Acordul de cooperare între UE și Regatul Unit în ceea ce privește utilizarea în condiții de siguranță și în scopuri pașnice a energiei nucleare; regretă faptul că acest domeniu nu intră în procedura de aprobare, deoarece Tratatul Euratom nu prevede niciun rol al Parlamentului; solicită elaborarea unui memorandum de înțelegere, bazat pe cadrul de cooperare în domeniul energiei în mările septentrionale (NSEC), care să includă proiecte comune, amenajarea spațiului maritim și integrarea energiei offshore pe piețele energiei; |
| --- | --- |

50.

| 51. | salută normele care reglementează participarea Regatului Unit la programele Uniunii prevăzute în secțiunea relevantă din acord; consideră că aceste norme corespund în mare așteptărilor Parlamentului, astfel cum sunt expuse în recomandarea sa din 18 iunie 2020 privind negocierile pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord; consideră, în special, că aceste norme protejează interesele financiare ale Uniunii; salută, în acest sens, aplicarea mecanismului de corecție automată programului Orizont Europa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută asocierea Regatului Unit la programul Orizont Europa; și salută faptul că Regatul Unit intenționează să participe la programul de cercetare și formare al Euratom, la componenta Copernicus a programului spațial și la ITER și că va avea acces la servicii de supraveghere și urmărire spațială în cadrul programului spațial; salută faptul că programul PEACE + va face obiectul unui acord de finanțare separat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | regretă profund decizia Regatului Unit de a nu participa la programul Erasmus+ pentru perioada cadrului financiar multianual (CFM) 2021-2027; subliniază că decizia va avea ca rezultat o situație reciproc dezavantajoasă, privând persoanele și organizațiile din UE și din Regatul Unit de șansele unice oferite de proiectele de schimb și cooperare; este deosebit de surprins de faptul că Regatul Unit a invocat costurile de participare excesive ca motiv pentru decizia sa; îndeamnă Regatul Unit să utilizeze perioada de reflecție prevăzută în Declarația comună privind participarea la programele UE pentru a-și reconsidera poziția; salută oferta generoasă a Irlandei de a institui un mecanism și finanțare care să permită studenților din Irlanda de Nord să participe în continuare la program; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reamintește că educația și cercetarea fac parte integrantă din cooperarea academică și că sinergiile dintre Orizont Europa și Erasmus+ reprezintă o dimensiune-cheie a noii generații de programe; subliniază că va monitoriza îndeaproape situația pentru a se asigura că abordarea diferențiată în ceea ce privește participarea Regatului Unit la cele două programe de cooperare universitară ale UE nu subminează eficacitatea acestora sau rezultatele cooperării anterioare; |
| --- | --- |

54.

| 55. | evidențiază că este important să se asigure protecția intereselor financiare ale Uniunii în toate dimensiunile, precum și faptul că Regatul Unit își respectă în totalitate obligațiile financiare care îi revin în temeiul acordului; evidențiază că este nevoie de o cooperare strânsă privind taxa pe valoarea adăugată și taxele vamale pentru a asigura colectarea corectă și recuperarea creanțelor; accentuează că procedurile vamale sunt extrem de complexe și că trebuie în permanență să se asigure un schimb rapid de informații și o cooperare strânsă între UE și Regatul Unit, astfel încât controalele și operațiunile vamale să fie eficiente și să se asigure respectarea legislației relevante; evidențiază, de asemenea, că trebuie să se prevină frauda vamală și frauda în materie de TVA, inclusiv traficul sau contrabanda, prin controale adecvate, luând în considerare probabilitatea ca anumite mărfuri să facă obiectul traficului sau al contrabandei sau să fie însoțite de declarații false de origine sau de conținut; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reliefează că trebuie să se asigure punerea în aplicare a acordului și, în conformitate cu dispozițiile privind cooperarea strânsă dintre părți, că trebuie să se respecte pe deplin dreptul de acces al serviciilor Comisiei, al Curții de Conturi Europene, al OLAF și al EPPO, precum și dreptul de control al Parlamentului European; pune în evidență, de asemenea, că este important ca CJUE să aibă competență asupra deciziilor Comisiei; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază importanța proprietății intelectuale și necesitatea de a asigura continuitatea reglementării, cu excepția viitoarelor indicații geografice; salută, în acest sens, protecția sporită a drepturilor de proprietate intelectuală stabilită în acord, care acoperă toate tipurile de drepturi de proprietate intelectuală, precum și dispozițiile privind punerea în aplicare și cooperarea, care acoperă o gamă largă de măsuri; |
| --- | --- |

57.

| 58. | regretă profund faptul că tipurile de societăți existente ale părților, cum ar fi Societas Europaea (SE) sau societățile cu răspundere limitată, nu sunt acoperite de acord și nu vor mai fi acceptate de partea adversă respectivă; cu toate acestea, salută faptul că părțile, simultan cu protejarea operatorilor economici, au ținut seama și de necesitatea de a asigura un climat durabil și competitiv de dezvoltare, angajându-se să mențină nivelul de protecție a standardelor sociale și de muncă și convenind asupra unor dispoziții privind practicile interzise, punerea în aplicare și cooperarea pentru politica în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

58.

| 59. | regretă faptul că cooperarea judiciară în materie civilă nu a făcut parte din negocierile pentru viitorul parteneriat dintre UE și Regatul Unit și subliniază că trebuie să se ajungă cât mai curând la o înțelegere comună în acest domeniu; reamintește, în acest sens, că UE ar trebui să analizeze cu mare atenție decizia sa privind posibilitatea ca Regatul Unit să rămână parte la Convenția de la Lugano din 2007, în special având în vedere Protocolul II privind interpretarea sa uniformă și posibilitatea de a menține un echilibru general al relațiilor sale cu țările terțe și cu organizațiile internaționale și că o colaborare și un dialog eficace între Comisie și Parlament, în special cu Comisia pentru afaceri juridice, care este responsabilă cu interpretarea și aplicarea dreptului internațional, în măsura în care UE este afectată, ar fi de o importanță capitală; |
| --- | --- |

59.

| 60. | regretă profund că acordul nu a stabilit o soluție detaliată și semnificativă în ceea ce privește aspectele matrimoniale, răspunderea părintească și alte chestiuni legate de familie; salută, în acest sens, posibilitățile de cooperare consolidată, cel puțin în chestiuni esențiale legate de dreptul familiei și de cooperarea practică în domeniul răspunderii părintești, al răpirii de copii și al obligațiilor de întreținere, care pot fi oferite prin participarea Regatului Unit în calitate de observator la reuniunile Rețelei Judiciare Europene în materie civilă și comercială; |
| --- | --- |

60.

| 61. | regretă că acordul nu conferă niciun rol Curții de Justiție a Uniunii Europene, în ciuda angajamentului asumat de părți în declarația politică de a asigura că comisia de arbitraj va sesiza CJUE pentru o hotărâre cu caracter obligatoriu în cazul în care un litigiu între ele ridică o problemă de interpretare a conceptelor de drept al UE; |
| --- | --- |

61.

| 62. | constată că acordul nu se aplică Gibraltarului și nici nu produce efecte pe teritoriul său; ia act de acordul preliminar dintre Spania și Regatul Unit privind un cadru propus pentru un acord UE-Regatul Unit privind viitoarele relații dintre Gibraltar și UE, care va permite aplicarea dispozițiilor relevante ale acquis-ului Schengen în Gibraltar; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Guvernului și Parlamentului Regatului Unit. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  JO L 444, 31.12.2020, p. 2.

(2)  JO C 298, 23.8.2018, p. 24.

(3)  JO C 346, 27.9.2018, p. 2.

(4)  JO C 369, 11.10.2018, p. 32.

(5)  JO C 162, 10.5.2019, p. 40.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0016.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0006.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0033.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0152.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0018.

(11)  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

(12)  JO C 34, 31.1.2020, p. 1.

(13)  Directiva (UE) 2019/1152 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă în Uniunea Europeană (JO L 186, 11.7.2019, p. 105).

(14)  Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (JO L 166, 30.4.2004, p. 1).

(15)  Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (JO L 284, 30.10.2009, p. 1).

(16)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(17)  Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

(18)  Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (JO L 180, 29.6.2013, p. 31).

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/38

---

P9_TA(2021)0143

Protecția solului

Rezoluția Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului (2021/2548(RSP))

(2021/C 506/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 191, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 191,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019 privind schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019 privind schimbările climatice,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 23 octombrie 2020 intitulate „Biodiversitatea – nevoia urgentă de acțiune”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 23 octombrie 2020 intitulate „Biodiversitatea – nevoia urgentă de acțiune”,

| — | având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (1) („PAM 7”) și viziunea sa pentru 2050, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (1) („PAM 7”) și viziunea sa pentru 2050,

| — | având în vedere Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 mai 2003 de instituire a participării publicului la elaborarea anumitor planuri și programe privind mediul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 mai 2003 de instituire a participării publicului la elaborarea anumitor planuri și programe privind mediul (2),

| — | având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (3),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru privind protecția solului și de modificare a Directivei 2004/35/CE (COM(2006)0232), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru privind protecția solului și de modificare a Directivei 2004/35/CE (COM(2006)0232),

| — | având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (4),

| — | având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (5),

| — | având în vedere Directiva 86/278/CEE a Consiliului din 12 iunie 1986 privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 86/278/CEE a Consiliului din 12 iunie 1986 privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură (6),

| — | având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (7) („Directiva privind nitrații”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (7) („Directiva privind nitrații”),

| — | având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (8) și modificările sale ulterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (8) și modificările sale ulterioare,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (10),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 (11),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (12),

| — | având în vedere orientările politice ale Comisiei Europene pentru perioada 2019-2024, în special obiectivul ambițios pentru Europa de a reduce poluarea la zero, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice ale Comisiei Europene pentru perioada 2019-2024, în special obiectivul ambițios pentru Europa de a reduce poluarea la zero,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului (COM(2018)0392),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (al optulea program de acțiune pentru mediu – PAM) (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (al optulea program de acțiune pentru mediu – PAM) (COM(2020)0652),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere raportul intitulat „Status of the World Soil Resources” (Starea resurselor solului la nivel mondial), publicat în 2015 de Grupul tehnic interguvernamental privind solurile (ITPS), Parteneriatul global pentru sol (GSP) și Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Status of the World Soil Resources” (Starea resurselor solului la nivel mondial), publicat în 2015 de Grupul tehnic interguvernamental privind solurile (ITPS), Parteneriatul global pentru sol (GSP) și Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 13 februarie 2021 intitulat „Implementarea Strategiei tematice pentru protecția solului și activitățile în curs” (COM(2012)0046), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 13 februarie 2021 intitulat „Implementarea Strategiei tematice pentru protecția solului și activitățile în curs” (COM(2012)0046),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic” (COM(2011)0571),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice. Către un mediu fără substanțe toxice” (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice. Către un mediu fără substanțe toxice” (COM(2020)0667),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 aprilie 2002 intitulată „Către o strategie tematică pentru protecția solului” (COM(2002)0179), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 aprilie 2002 intitulată „Către o strategie tematică pentru protecția solului” (COM(2002)0179),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 12 aprilie 2012 intitulat „Orientări privind cele mai bune practici pentru limitarea, atenuarea sau compensarea impermeabilizării solului” (SWD(2012)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 12 aprilie 2012 intitulat „Orientări privind cele mai bune practici pentru limitarea, atenuarea sau compensarea impermeabilizării solului” (SWD(2012)0101),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 noiembrie 2003 referitoare la comunicarea Comisiei intitulată „Către o strategie tematică pentru protecția solului” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 noiembrie 2003 referitoare la comunicarea Comisiei intitulată „Către o strategie tematică pentru protecția solului” (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2007 referitoare la strategia tematică pentru protecția solului (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2007 referitoare la strategia tematică pentru protecția solului (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la procedura de autorizare a pesticidelor de către Uniune (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la procedura de autorizare a pesticidelor de către Uniune (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2007 referitoare la Strategia tematică pentru protecția solului (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2007 referitoare la Strategia tematică pentru protecția solului (21),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 19 ianuarie 2013 privind „Implementarea Strategiei tematice pentru protecția solului” (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 19 ianuarie 2013 privind „Implementarea Strategiei tematice pentru protecția solului” (22),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Către o strategie tematică pentru protecția solului”, COM(2002)0179 (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Către o strategie tematică pentru protecția solului”, COM(2002)0179 (23),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 februarie 2021 privind agroecologia (CDR 3137/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 februarie 2021 privind agroecologia (CDR 3137/2020),

| — | având în vedere raportul special nr. 33/2018 al Curții de Conturi Europene intitulat „Combaterea deșertificării în UE: o amenințare din ce în ce mai mare, care impune acțiuni suplimentare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special nr. 33/2018 al Curții de Conturi Europene intitulat „Combaterea deșertificării în UE: o amenințare din ce în ce mai mare, care impune acțiuni suplimentare”,

| — | având în vedere verificarea adecvării legislației UE privind apa (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

având în vedere verificarea adecvării legislației UE privind apa (SWD(2019)0439),

| — | având în vedere Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), în special ODD 15 privind protejarea, refacerea și promovarea utilizării durabile a ecosistemelor terestre, gestionarea durabilă a pădurilor, combaterea deșertificării, stoparea și inversarea degradării terenurilor și stoparea declinului biodiversității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), în special ODD 15 privind protejarea, refacerea și promovarea utilizării durabile a ecosistemelor terestre, gestionarea durabilă a pădurilor, combaterea deșertificării, stoparea și inversarea degradării terenurilor și stoparea declinului biodiversității,

| — | având în vedere „Noua Cartă de la Leipzig – Puterea transformatoare a orașelor pentru binele comun”, adoptată în cadrul reuniunii ministeriale informale privind aspecte urbane din 30 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Noua Cartă de la Leipzig – Puterea transformatoare a orașelor pentru binele comun”, adoptată în cadrul reuniunii ministeriale informale privind aspecte urbane din 30 noiembrie 2020,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP 21) de la Paris din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP 21) de la Paris din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării (UNCCD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării (UNCCD),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică (CBD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică (CBD),

| — | având în vedere Raportul de evaluare privind degradarea și refacerea solului, publicat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) la 23 martie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare privind degradarea și refacerea solului, publicat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) la 23 martie 2018,

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu (AEM) din 4 decembrie 2019 intitulat „The European environment – state and outlook 2020” („Mediul european – situația actuală și perspectivele pentru 2020”) (SOER 2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu (AEM) din 4 decembrie 2019 intitulat „The European environment – state and outlook 2020” („Mediul european – situația actuală și perspectivele pentru 2020”) (SOER 2020),

| — | având în vedere raportul „The State of Soil in Europe – A contribution of the JRC to the European Environment Agency’s Environment State and Outlook Report – SOER 2010” (Starea solului în Europa – O contribuție a JRC la raportul Agenției Europene de Mediu privind situația actuală a mediului și perspectivele – SOER 2010), publicat de Comisie și de Centrul Comun de Cercetare în 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul „The State of Soil in Europe – A contribution of the JRC to the European Environment Agency’s Environment State and Outlook Report – SOER 2010” (Starea solului în Europa – O contribuție a JRC la raportul Agenției Europene de Mediu privind situația actuală a mediului și perspectivele – SOER 2010), publicat de Comisie și de Centrul Comun de Cercetare în 2012,

| — | având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la schimbările climatice și sol, publicat la 8 august 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la schimbările climatice și sol, publicat la 8 august 2019,

| — | având în vedere raportul Biroului ONU pentru reducerea riscurilor de dezastre (UNDRR) din 2018 intitulat „Economic losses, poverty & disasters: 1998-2017” (Pierderi economice, sărăcie și dezastre: 1998-2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Biroului ONU pentru reducerea riscurilor de dezastre (UNDRR) din 2018 intitulat „Economic losses, poverty & disasters: 1998-2017” (Pierderi economice, sărăcie și dezastre: 1998-2017),

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privind protecția solului (O-000024/2021 – B9-0011/2021 și O-000023/2021 – B9-0010/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privind protecția solului (O-000024/2021 – B9-0011/2021 și O-000023/2021 – B9-0010/2021),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât solul este un ecosistem esențial, complex, multifuncțional și viu de importanță ecologică și socioeconomică crucială, care îndeplinește numeroase funcții-cheie și asigură servicii vitale pentru existența umană și supraviețuirea ecosistemelor, astfel încât generațiile actuale și viitoare să își poată satisface propriile nevoi; |
| --- | --- |

A.

întrucât solul este un ecosistem esențial, complex, multifuncțional și viu de importanță ecologică și socioeconomică crucială, care îndeplinește numeroase funcții-cheie și asigură servicii vitale pentru existența umană și supraviețuirea ecosistemelor, astfel încât generațiile actuale și viitoare să își poată satisface propriile nevoi;

| B. | întrucât solurile Pământului constituie cel mai mare depozit de carbon terestru și conțin aproximativ 2 500 de gigatone de carbon (1 gigatonă = 1 miliard de tone), comparativ cu 800 de gigatone în atmosferă și 560 de gigatone în faună și floră; întrucât solurile sănătoase sunt esențiale pentru atenuarea schimbărilor climatice, deoarece elimină aproximativ 25 % din carbonul echivalent emis prin folosirea combustibililor fosili în fiecare an la nivel mondial; întrucât solurile cultivate la nivel mondial au pierdut între 50 % și 70 % din stocul de carbon inițial (24); |
| --- | --- |

B.

întrucât solurile Pământului constituie cel mai mare depozit de carbon terestru și conțin aproximativ 2 500 de gigatone de carbon (1 gigatonă = 1 miliard de tone), comparativ cu 800 de gigatone în atmosferă și 560 de gigatone în faună și floră; întrucât solurile sănătoase sunt esențiale pentru atenuarea schimbărilor climatice, deoarece elimină aproximativ 25 % din carbonul echivalent emis prin folosirea combustibililor fosili în fiecare an la nivel mondial; întrucât solurile cultivate la nivel mondial au pierdut între 50 % și 70 % din stocul de carbon inițial (24);

| C. | întrucât în Europa au fost identificate peste 320 de tipuri principale de soluri, fiecare dintre ele conținând variații fizice, chimice și biologice enorme; |
| --- | --- |

C.

întrucât în Europa au fost identificate peste 320 de tipuri principale de soluri, fiecare dintre ele conținând variații fizice, chimice și biologice enorme;

| D. | întrucât solul joacă un rol central ca habitat și patrimoniu genetic, deoarece găzduiește 25 % din biodiversitatea mondială, asigură servicii ecosistemice esențiale pentru comunitățile locale și la nivel mondial, cum ar fi furnizarea de alimente și de materii prime, reglarea climei prin sechestrarea carbonului, purificarea apei, reglarea substanțelor nutritive sau controlul dăunătorilor, servește ca bază pentru activitatea umană și contribuie la prevenirea inundațiilor și a secetei; întrucât formarea solului este unul dintre procesele ecosistemice despre care se știe că se află în declin în Europa; |
| --- | --- |

D.

întrucât solul joacă un rol central ca habitat și patrimoniu genetic, deoarece găzduiește 25 % din biodiversitatea mondială, asigură servicii ecosistemice esențiale pentru comunitățile locale și la nivel mondial, cum ar fi furnizarea de alimente și de materii prime, reglarea climei prin sechestrarea carbonului, purificarea apei, reglarea substanțelor nutritive sau controlul dăunătorilor, servește ca bază pentru activitatea umană și contribuie la prevenirea inundațiilor și a secetei; întrucât formarea solului este unul dintre procesele ecosistemice despre care se știe că se află în declin în Europa;

| E. | întrucât, deși este foarte dinamic, solul este și foarte fragil și este o resursă finită neregenerabilă, având în vedere durata necesară pentru formarea sa, care se desfășoară într-un ritm de aproximativ un centimetru de sol de suprafață la fiecare 1 000 de ani; întrucât acest lucru face ca solul să fie o resursă foarte valoroasă; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși este foarte dinamic, solul este și foarte fragil și este o resursă finită neregenerabilă, având în vedere durata necesară pentru formarea sa, care se desfășoară într-un ritm de aproximativ un centimetru de sol de suprafață la fiecare 1 000 de ani; întrucât acest lucru face ca solul să fie o resursă foarte valoroasă;

| F. | întrucât solul contribuie la frumusețea peisajelor noastre europene, alături de suprafețele împădurite, zonele costiere, zonele montane și toate ecosistemele europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât solul contribuie la frumusețea peisajelor noastre europene, alături de suprafețele împădurite, zonele costiere, zonele montane și toate ecosistemele europene;

| G. | întrucât solurile de sub pajiști și păduri sunt un absorbant net de carbon, despre care se estimează că elimină până la 80 de milioane de tone de carbon pe an în UE (25); întrucât împreună, terenurile cultivate și pajiștile din UE sunt însă surse nete de emisii, care în 2017 au eliberat aproximativ 75,3 milioane de tone de dioxid de carbon echivalent (MtCO2e) (26); întrucât sectorul agricol și cel forestier se află deci într-o poziție-cheie pentru a contribui la eliminarea carbonului din atmosferă prin captarea și stocarea acestuia în soluri și biomasă; |
| --- | --- |

G.

întrucât solurile de sub pajiști și păduri sunt un absorbant net de carbon, despre care se estimează că elimină până la 80 de milioane de tone de carbon pe an în UE (25); întrucât împreună, terenurile cultivate și pajiștile din UE sunt însă surse nete de emisii, care în 2017 au eliberat aproximativ 75,3 milioane de tone de dioxid de carbon echivalent (MtCO2e) (26); întrucât sectorul agricol și cel forestier se află deci într-o poziție-cheie pentru a contribui la eliminarea carbonului din atmosferă prin captarea și stocarea acestuia în soluri și biomasă;

| H. | întrucât structura și caracteristicile solului reprezintă rezultatul unor procese geomorfice și geologice milenare de formare a solului, fapt ce face ca solul să fie o resursă neregenerabilă; întrucât prevenirea oricărei forme de deteriorare a straturilor solului (eroziune, distrugere, degradare, salinizare etc.) și a contaminării solului este deci mult mai puțin costisitoare decât încercarea de a restabili funcțiile solului; |
| --- | --- |

H.

întrucât structura și caracteristicile solului reprezintă rezultatul unor procese geomorfice și geologice milenare de formare a solului, fapt ce face ca solul să fie o resursă neregenerabilă; întrucât prevenirea oricărei forme de deteriorare a straturilor solului (eroziune, distrugere, degradare, salinizare etc.) și a contaminării solului este deci mult mai puțin costisitoare decât încercarea de a restabili funcțiile solului;

| I. | întrucât funcțiile solului depind în mare măsură de biodiversitatea deplină a solului; întrucât există legături importante între diversitatea supraterană și cea subterană, iar biodiversitatea solului contribuie în mod semnificativ la nivelurile locale de diversitate a plantelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât funcțiile solului depind în mare măsură de biodiversitatea deplină a solului; întrucât există legături importante între diversitatea supraterană și cea subterană, iar biodiversitatea solului contribuie în mod semnificativ la nivelurile locale de diversitate a plantelor;

| J. | întrucât protejarea biodiversității solului lipsește din majoritatea actelor legislative privind protecția mediului (cum ar fi Directiva privind habitatele sau Directiva privind Natura 2000) și din principalele acte legislative ale UE privind politica agricolă comună; întrucât creșterea sau menținerea biodiversității solului este o soluție eficientă care poate contribui la refacerea solului și la decontaminarea solurilor poluate; |
| --- | --- |

J.

întrucât protejarea biodiversității solului lipsește din majoritatea actelor legislative privind protecția mediului (cum ar fi Directiva privind habitatele sau Directiva privind Natura 2000) și din principalele acte legislative ale UE privind politica agricolă comună; întrucât creșterea sau menținerea biodiversității solului este o soluție eficientă care poate contribui la refacerea solului și la decontaminarea solurilor poluate;

| K. | întrucât, atât în UE, cât și la nivel mondial, terenurile și solurile continuă să fie degradate de o gamă largă de activități umane, cum ar fi gestionarea defectuoasă a terenurilor, schimbarea destinației terenurilor, practici agricole nesustenabile, abandonarea terenurilor, poluarea, practicile forestiere nesustenabile, impermeabilizarea solului, pierderea biodiversității și schimbările climatice, adesea combinate cu alți factori, ceea ce le reduce astfel capacitatea de a furniza servicii ecosistemice pentru întreaga societate; |
| --- | --- |

K.

întrucât, atât în UE, cât și la nivel mondial, terenurile și solurile continuă să fie degradate de o gamă largă de activități umane, cum ar fi gestionarea defectuoasă a terenurilor, schimbarea destinației terenurilor, practici agricole nesustenabile, abandonarea terenurilor, poluarea, practicile forestiere nesustenabile, impermeabilizarea solului, pierderea biodiversității și schimbările climatice, adesea combinate cu alți factori, ceea ce le reduce astfel capacitatea de a furniza servicii ecosistemice pentru întreaga societate;

| L. | întrucât este regretabil faptul că UE și statele sale membre nu sunt pe cale să își îndeplinească angajamentele internaționale și europene legate de soluri și terenuri, în special:






  (a) | combaterea deșertificării, refacerea terenurilor și a solurilor degradate, inclusiv a terenurilor afectate de deșertificare, secetă și inundații, precum și depunerea de eforturi pentru a asigura o lume caracterizată de neutralitate din punctul de vedere al degradării terenurilor până în 2030; |
| --- | --- | --- |

L.

întrucât este regretabil faptul că UE și statele sale membre nu sunt pe cale să își îndeplinească angajamentele internaționale și europene legate de soluri și terenuri, în special:

(a)

combaterea deșertificării, refacerea terenurilor și a solurilor degradate, inclusiv a terenurilor afectate de deșertificare, secetă și inundații, precum și depunerea de eforturi pentru a asigura o lume caracterizată de neutralitate din punctul de vedere al degradării terenurilor până în 2030;

| (b) | îndeplinirea obiectivului de a înceta practicile de ocupare de noi terenuri (în scopuri antropice) până în 2050 și reducerea eroziunii, creșterea cantității de carbon organic din sol și înregistrarea unor progrese privind lucrările de remediere până în 2020; |
| --- | --- |

(b)

îndeplinirea obiectivului de a înceta practicile de ocupare de noi terenuri (în scopuri antropice) până în 2050 și reducerea eroziunii, creșterea cantității de carbon organic din sol și înregistrarea unor progrese privind lucrările de remediere până în 2020;

| (c) | gestionarea sustenabilă a terenurilor în UE, protejarea adecvată a solurilor și asigurarea faptului că reabilitarea siturilor contaminate este într-un stadiu avansat până în 2020; |
| --- | --- |

(c)

gestionarea sustenabilă a terenurilor în UE, protejarea adecvată a solurilor și asigurarea faptului că reabilitarea siturilor contaminate este într-un stadiu avansat până în 2020;

| M. | întrucât solurile joacă un rol crucial în gestionarea apei, deoarece solurile sănătoase cu un nivel ridicat de materie organică aduc mai multe beneficii sistemului de apă și contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea; întrucât zonele umede, turbăriile și soluțiile bazate pe natură din zonele rurale sau urbane stochează apa pluvială și permit infiltrarea acesteia, ceea ce determină umplerea acviferelor pentru a face față perioadelor de secetă și evită conexiunile la rețelele de canalizare, reducându-se deversările de ape uzate netratate în timpul ploilor abundente; |
| --- | --- |

M.

întrucât solurile joacă un rol crucial în gestionarea apei, deoarece solurile sănătoase cu un nivel ridicat de materie organică aduc mai multe beneficii sistemului de apă și contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea; întrucât zonele umede, turbăriile și soluțiile bazate pe natură din zonele rurale sau urbane stochează apa pluvială și permit infiltrarea acesteia, ceea ce determină umplerea acviferelor pentru a face față perioadelor de secetă și evită conexiunile la rețelele de canalizare, reducându-se deversările de ape uzate netratate în timpul ploilor abundente;

| N. | întrucât în UE au fost identificate mai multe amenințări majore la adresa solului, cum ar fi: schimbările climatice, impermeabilizarea, tasarea, eroziunea, inundațiile și alunecările de teren, secetele, instabilitatea hidrogeologică, pierderea materiei organice din sol, incendiile, furtunile, salinizarea, contaminarea, pierderea biodiversității solului, acidificarea și deșertificarea; întrucât majoritatea acestor procese de degradare în curs nu sunt abordate în mod adecvat sau nu sunt abordate deloc în legislația UE și națională în vigoare; |
| --- | --- |

N.

întrucât în UE au fost identificate mai multe amenințări majore la adresa solului, cum ar fi: schimbările climatice, impermeabilizarea, tasarea, eroziunea, inundațiile și alunecările de teren, secetele, instabilitatea hidrogeologică, pierderea materiei organice din sol, incendiile, furtunile, salinizarea, contaminarea, pierderea biodiversității solului, acidificarea și deșertificarea; întrucât majoritatea acestor procese de degradare în curs nu sunt abordate în mod adecvat sau nu sunt abordate deloc în legislația UE și națională în vigoare;

| O. | întrucât eroziunea solului afectează 25 % din terenurile agricole din UE și a crescut cu aproximativ 20 % în perioada 2000-2010; întrucât se estimează că eroziunea solului determină o pierdere anuală a producției agricole de 1,25 miliarde EUR în UE (27); întrucât stocurile de carbon din straturile de suprafață ale solului arabil sunt în scădere și UE a înregistrat o pierdere constantă a zonelor umede și a turbăriilor sale; întrucât suprafețe semnificative de terenuri agricole din UE se confruntă cu salinizarea și deșertificarea, între 32 % și 36 % din subsolurile europene (28) fiind extrem de susceptibile la tasare; |
| --- | --- |

O.

întrucât eroziunea solului afectează 25 % din terenurile agricole din UE și a crescut cu aproximativ 20 % în perioada 2000-2010; întrucât se estimează că eroziunea solului determină o pierdere anuală a producției agricole de 1,25 miliarde EUR în UE (27); întrucât stocurile de carbon din straturile de suprafață ale solului arabil sunt în scădere și UE a înregistrat o pierdere constantă a zonelor umede și a turbăriilor sale; întrucât suprafețe semnificative de terenuri agricole din UE se confruntă cu salinizarea și deșertificarea, între 32 % și 36 % din subsolurile europene (28) fiind extrem de susceptibile la tasare;

| P. | întrucât eroziunea este un fenomen natural ce poate produce scurgeri de noroi care au uneori consecințe catastrofale, cum ar fi apariția unor ravene adânci care provoacă pierderea stratului fertil de la suprafața solurilor; întrucât pe termen lung eroziunea poate duce la degradarea solurilor și la pierderea suprafețelor cultivabile; |
| --- | --- |

P.

întrucât eroziunea este un fenomen natural ce poate produce scurgeri de noroi care au uneori consecințe catastrofale, cum ar fi apariția unor ravene adânci care provoacă pierderea stratului fertil de la suprafața solurilor; întrucât pe termen lung eroziunea poate duce la degradarea solurilor și la pierderea suprafețelor cultivabile;

| Q. | întrucât gestionarea nesustenabilă a terenurilor și a solurilor are mai multe efecte negative nu numai asupra biodiversității terestre și a celei din apele dulci, ci și asupra biodiversității marine, determinând modificări ale condițiilor hidrografice, concentrații excesive de nutrienți și de contaminare și pierderea și deteriorarea crescute ale ecosistemelor marine costiere; întrucât, potrivit estimărilor, protejarea liniilor de țărm înregistrează o scădere în Europa, amenințând capacitatea naturală a ecosistemelor costiere de a reduce efectele schimbărilor climatice și ale fenomenelor meteorologice extreme în zonele de coastă cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

Q.

întrucât gestionarea nesustenabilă a terenurilor și a solurilor are mai multe efecte negative nu numai asupra biodiversității terestre și a celei din apele dulci, ci și asupra biodiversității marine, determinând modificări ale condițiilor hidrografice, concentrații excesive de nutrienți și de contaminare și pierderea și deteriorarea crescute ale ecosistemelor marine costiere; întrucât, potrivit estimărilor, protejarea liniilor de țărm înregistrează o scădere în Europa, amenințând capacitatea naturală a ecosistemelor costiere de a reduce efectele schimbărilor climatice și ale fenomenelor meteorologice extreme în zonele de coastă cele mai vulnerabile;

| R. | întrucât utilizarea terenurilor aduce modificări calității și cantității serviciilor ecosistemice, condiționând potențialul terenurilor și al solurilor de a furniza aceste servicii; întrucât principalii factori ai degradării terenurilor și solurilor sunt practicile agricole și forestiere nesustenabile, expansiunea urbană și schimbările climatice (29); |
| --- | --- |

R.

întrucât utilizarea terenurilor aduce modificări calității și cantității serviciilor ecosistemice, condiționând potențialul terenurilor și al solurilor de a furniza aceste servicii; întrucât principalii factori ai degradării terenurilor și solurilor sunt practicile agricole și forestiere nesustenabile, expansiunea urbană și schimbările climatice (29);

| S. | întrucât informațiile privind solul în Europa sunt încă incomplete și nearmonizate; întrucât acest lucru împiedică adoptarea unor decizii relevante pentru protejarea solului atât pe plan regional, cât și pe plan local; |
| --- | --- |

S.

întrucât informațiile privind solul în Europa sunt încă incomplete și nearmonizate; întrucât acest lucru împiedică adoptarea unor decizii relevante pentru protejarea solului atât pe plan regional, cât și pe plan local;

| T. | întrucât responsabilitatea UE de protejare a solului nu se oprește la frontierele sale, având în vedere că cererea de terenuri pentru stabilire și pentru producția de produse alimentare și de biomasă este în creștere în întreaga lume, iar schimbările climatice vor avea probabil un impact negativ asupra cererii de terenuri și asupra disponibilității și a degradării acestora; întrucât UE contribuie la degradarea terenurilor în țările terțe, în calitate de „importator” net de terenuri, acestea fiind integrate în produsele importate; |
| --- | --- |

T.

întrucât responsabilitatea UE de protejare a solului nu se oprește la frontierele sale, având în vedere că cererea de terenuri pentru stabilire și pentru producția de produse alimentare și de biomasă este în creștere în întreaga lume, iar schimbările climatice vor avea probabil un impact negativ asupra cererii de terenuri și asupra disponibilității și a degradării acestora; întrucât UE contribuie la degradarea terenurilor în țările terțe, în calitate de „importator” net de terenuri, acestea fiind integrate în produsele importate;

| U. | întrucât degradarea terenurilor amplifică impactul dezastrelor naturale și contribuie la problemele sociale; |
| --- | --- |

U.

întrucât degradarea terenurilor amplifică impactul dezastrelor naturale și contribuie la problemele sociale;

| V. | întrucât un număr mare de regiuni din sudul Europei sunt expuse riscului de deșertificare până în 2050, ca urmare a schimbărilor climatice și a practicilor agricole și agronomice necorespunzătoare, dacă nu se iau măsuri ferme; întrucât acestei amenințări nu i se răspunde în mod coerent, eficient și efectiv în UE (30); întrucât salinizarea afectează 3,8 milioane de hectare din terenurile din UE, solurile aflate de-a lungul liniei de coastă înregistrând o salinitate extrem de ridicată, în special în zona mediteraneeană; |
| --- | --- |

V.

întrucât un număr mare de regiuni din sudul Europei sunt expuse riscului de deșertificare până în 2050, ca urmare a schimbărilor climatice și a practicilor agricole și agronomice necorespunzătoare, dacă nu se iau măsuri ferme; întrucât acestei amenințări nu i se răspunde în mod coerent, eficient și efectiv în UE (30); întrucât salinizarea afectează 3,8 milioane de hectare din terenurile din UE, solurile aflate de-a lungul liniei de coastă înregistrând o salinitate extrem de ridicată, în special în zona mediteraneeană;

| W. | întrucât protecția solului în Europa derivă în prezent din protecția altor resurse naturale și este parțială și fragmentată între numeroase instrumente de politică care nu sunt coordonate și care adesea nu au caracter obligatoriu, de la nivelul UE, al statelor membre și de la nivel regional; |
| --- | --- |

W.

întrucât protecția solului în Europa derivă în prezent din protecția altor resurse naturale și este parțială și fragmentată între numeroase instrumente de politică care nu sunt coordonate și care adesea nu au caracter obligatoriu, de la nivelul UE, al statelor membre și de la nivel regional;

| X. | întrucât inițiativele naționale voluntare și măsurile naționale în vigoare sunt importante pentru atingerea obiectivului privind o mai bună protecție a solului, dar s-au dovedit insuficiente în trecut și întrucât este nevoie de mai multe eforturi pentru a preveni o și mai mare degradare, inclusiv ocuparea terenurilor; întrucât, deși există o strategie tematică pentru protecția solului, degradarea acestuia a continuat în întreaga UE; întrucât este nevoie și de măsuri la nivel transfrontalier pentru situații legate de poluare sau incidente majore; |
| --- | --- |

X.

întrucât inițiativele naționale voluntare și măsurile naționale în vigoare sunt importante pentru atingerea obiectivului privind o mai bună protecție a solului, dar s-au dovedit insuficiente în trecut și întrucât este nevoie de mai multe eforturi pentru a preveni o și mai mare degradare, inclusiv ocuparea terenurilor; întrucât, deși există o strategie tematică pentru protecția solului, degradarea acestuia a continuat în întreaga UE; întrucât este nevoie și de măsuri la nivel transfrontalier pentru situații legate de poluare sau incidente majore;

| Y. | întrucât în perioada 2000-2018, a fost ocupată o suprafață de terenuri de 11 ori mai mare decât cea care a fost recultivată (31); întrucât, în lipsa unor măsuri obligatorii de limitare a ocupării terenurilor și de stimulare a regenerării, a recultivării și a reciclării, va fi imposibil să se atingă obiectivul de a înceta practicile de ocupare de noi terenuri până în 2050; |
| --- | --- |

Y.

întrucât în perioada 2000-2018, a fost ocupată o suprafață de terenuri de 11 ori mai mare decât cea care a fost recultivată (31); întrucât, în lipsa unor măsuri obligatorii de limitare a ocupării terenurilor și de stimulare a regenerării, a recultivării și a reciclării, va fi imposibil să se atingă obiectivul de a înceta practicile de ocupare de noi terenuri până în 2050;

| Z. | întrucât lipsa unui cadru juridic cuprinzător, adecvat, coerent și integrat al UE pentru protejarea terenurilor și a solului din Europa a fost identificată ca fiind o lacună esențială care contribuie la degradarea continuă a multor soluri în Uniune, reduce eficacitatea stimulentelor și măsurilor actuale și limitează capacitatea Europei de a-și realiza agenda și angajamentele internaționale în materie de mediu, dezvoltare sustenabilă și climă; întrucât o încercare anterioară de a introduce un cadru juridic pentru protejarea solului în UE nu a avut succes, propunerea fiind retrasă în mai 2014, după ce a fost blocată timp de opt ani de o minoritate de state membre în Consiliu; reamintește inițiativa cetățenească europeană din 2016, „People4Soil”, sprijinită de 500 de instituții și organizații europene, care a invitat UE să depună mai multe eforturi pentru protejarea solului; |
| --- | --- |

Z.

întrucât lipsa unui cadru juridic cuprinzător, adecvat, coerent și integrat al UE pentru protejarea terenurilor și a solului din Europa a fost identificată ca fiind o lacună esențială care contribuie la degradarea continuă a multor soluri în Uniune, reduce eficacitatea stimulentelor și măsurilor actuale și limitează capacitatea Europei de a-și realiza agenda și angajamentele internaționale în materie de mediu, dezvoltare sustenabilă și climă; întrucât o încercare anterioară de a introduce un cadru juridic pentru protejarea solului în UE nu a avut succes, propunerea fiind retrasă în mai 2014, după ce a fost blocată timp de opt ani de o minoritate de state membre în Consiliu; reamintește inițiativa cetățenească europeană din 2016, „People4Soil”, sprijinită de 500 de instituții și organizații europene, care a invitat UE să depună mai multe eforturi pentru protejarea solului;

| AA. | întrucât politicile sectoriale actuale, de exemplu politica agricolă comună (PAC), nu contribuie în mod echitabil la protejarea solului; întrucât, deși majoritatea terenurilor cultivate se află sub regimul PAC, în medie mai puțin de un sfert (32) aplică o protecție efectivă împotriva eroziunii solurilor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât politicile sectoriale actuale, de exemplu politica agricolă comună (PAC), nu contribuie în mod echitabil la protejarea solului; întrucât, deși majoritatea terenurilor cultivate se află sub regimul PAC, în medie mai puțin de un sfert (32) aplică o protecție efectivă împotriva eroziunii solurilor;

| AB. | întrucât 80 % din cantitatea de azot se risipește și se pierde în mediul înconjurător; întrucât depunerea excesivă de azot amenință calitatea aerului, calitatea apei, calitatea solului și biodiversitatea, inclusiv interacțiunea dintre plante și polenizatori și rețelele de polenizare, contribuie la schimbările climatice prin emisiile de protoxid de azot și conduce la epuizarea ozonului stratosferic; întrucât utilizarea mai eficientă a azotului nu numai că sprijină obiectivele privind clima, natura și sănătatea, ci ar putea genera și economii anuale de 100 de miliarde USD la nivel mondial; |
| --- | --- |

AB.

întrucât 80 % din cantitatea de azot se risipește și se pierde în mediul înconjurător; întrucât depunerea excesivă de azot amenință calitatea aerului, calitatea apei, calitatea solului și biodiversitatea, inclusiv interacțiunea dintre plante și polenizatori și rețelele de polenizare, contribuie la schimbările climatice prin emisiile de protoxid de azot și conduce la epuizarea ozonului stratosferic; întrucât utilizarea mai eficientă a azotului nu numai că sprijină obiectivele privind clima, natura și sănătatea, ci ar putea genera și economii anuale de 100 de miliarde USD la nivel mondial;

| AC. | întrucât agricultura tot mai intensivă și utilizarea excesivă a pesticidelor duc la contaminarea solului cu reziduuri de pesticide, inclusiv din cauza persistenței ridicate a anumitor pesticide în sol și a toxicității lor pentru speciile nevizate, și au efecte de durată asupra sănătății solului; întrucât poluarea difuză cu produse agrochimice reprezintă o amenințare pentru sol; |
| --- | --- |

AC.

întrucât agricultura tot mai intensivă și utilizarea excesivă a pesticidelor duc la contaminarea solului cu reziduuri de pesticide, inclusiv din cauza persistenței ridicate a anumitor pesticide în sol și a toxicității lor pentru speciile nevizate, și au efecte de durată asupra sănătății solului; întrucât poluarea difuză cu produse agrochimice reprezintă o amenințare pentru sol;

| AD. | întrucât legislația UE este relativ cuprinzătoare în ceea ce privește protecția apei, dar abordează controlul poluanților din sol mai degrabă din perspectiva protecției apei decât din perspectiva protecției mai extinse a mediului, inclusiv din cea a protecției solului; întrucât poluanții emiși în atmosferă și în apă pot avea efecte indirecte prin depunerea pe sol, care poate afecta calitatea solului; |
| --- | --- |

AD.

întrucât legislația UE este relativ cuprinzătoare în ceea ce privește protecția apei, dar abordează controlul poluanților din sol mai degrabă din perspectiva protecției apei decât din perspectiva protecției mai extinse a mediului, inclusiv din cea a protecției solului; întrucât poluanții emiși în atmosferă și în apă pot avea efecte indirecte prin depunerea pe sol, care poate afecta calitatea solului;

| AE. | întrucât dovezile științifice au demonstrat că solul și organismele sale sunt expuse în mod semnificativ la amestecuri de substanțe chimice, inclusiv la substanțe chimice persistente și bioacumulative, reziduuri de pesticide, hidrocarburi, metale grele și solvenți și la amestecurile lor, ceea ce duce la un risc ridicat de toxicitate cronică, care poate modifica biodiversitatea, împiedica refacerea și afecta funcțiile ecosistemelor; întrucât în Europa au fost identificate aproximativ 3 milioane de situri cu activități potențial poluante, dintre care se preconizează că 340 000 (33) vor necesita remediere; întrucât lipsesc informații cuprinzătoare despre poluarea difuză a solului; |
| --- | --- |

AE.

întrucât dovezile științifice au demonstrat că solul și organismele sale sunt expuse în mod semnificativ la amestecuri de substanțe chimice, inclusiv la substanțe chimice persistente și bioacumulative, reziduuri de pesticide, hidrocarburi, metale grele și solvenți și la amestecurile lor, ceea ce duce la un risc ridicat de toxicitate cronică, care poate modifica biodiversitatea, împiedica refacerea și afecta funcțiile ecosistemelor; întrucât în Europa au fost identificate aproximativ 3 milioane de situri cu activități potențial poluante, dintre care se preconizează că 340 000 (33) vor necesita remediere; întrucât lipsesc informații cuprinzătoare despre poluarea difuză a solului;

| AF. | întrucât potrivit AEM, lipsa unei legislații adecvate a UE privind solul contribuie la degradarea solului în Europa și întrucât realizarea de progrese în direcția dezvoltării sustenabile în Europa și la nivel mondial nu este posibilă dacă resursele terenurilor și solurilor nu sunt tratate în mod corespunzător (34); |
| --- | --- |

AF.

întrucât potrivit AEM, lipsa unei legislații adecvate a UE privind solul contribuie la degradarea solului în Europa și întrucât realizarea de progrese în direcția dezvoltării sustenabile în Europa și la nivel mondial nu este posibilă dacă resursele terenurilor și solurilor nu sunt tratate în mod corespunzător (34);

| AG. | întrucât 95 % din alimentele noastre sunt produse direct sau indirect din solurile noastre; |
| --- | --- |

AG.

întrucât 95 % din alimentele noastre sunt produse direct sau indirect din solurile noastre;

| AH. | întrucât, conform examinării dovezilor actuale privind starea solurilor din UE, aproximativ 60-70 % din solurile din UE nu sunt sănătoase din cauza practicilor actuale de gestionare, un procent suplimentar, dar totuși incert, de soluri fiind nesănătoase din cauza problemelor legate de poluare cuantificate defectuos (35); |
| --- | --- |

AH.

întrucât, conform examinării dovezilor actuale privind starea solurilor din UE, aproximativ 60-70 % din solurile din UE nu sunt sănătoase din cauza practicilor actuale de gestionare, un procent suplimentar, dar totuși incert, de soluri fiind nesănătoase din cauza problemelor legate de poluare cuantificate defectuos (35);

| AI. | întrucât se estimează că eroziunea solului cauzată de apă și de vânt afectează 22 % din terenurile europene, iar peste jumătate din terenurile agricole din UE înregistrează niveluri medii de eroziune mai mari decât cele pentru care se poate asigura o înlocuire naturală (ceea ce reprezintă peste o tonă de sol pierdut pe an și pe hectar) (36), fiind evidentă astfel nevoia de a folosi tehnici de gestionare sustenabile pentru soluri; |
| --- | --- |

AI.

întrucât se estimează că eroziunea solului cauzată de apă și de vânt afectează 22 % din terenurile europene, iar peste jumătate din terenurile agricole din UE înregistrează niveluri medii de eroziune mai mari decât cele pentru care se poate asigura o înlocuire naturală (ceea ce reprezintă peste o tonă de sol pierdut pe an și pe hectar) (36), fiind evidentă astfel nevoia de a folosi tehnici de gestionare sustenabile pentru soluri;

| AJ. | întrucât se estimează că aproximativ 25 % din terenurile agricole irigate din regiunea mediteraneeană sunt afectate de sare, acest lucru având impact asupra potențialului agricol; întrucât problema salinizării nu este abordată în prezent în legislația în vigoare a UE (37); |
| --- | --- |

AJ.

întrucât se estimează că aproximativ 25 % din terenurile agricole irigate din regiunea mediteraneeană sunt afectate de sare, acest lucru având impact asupra potențialului agricol; întrucât problema salinizării nu este abordată în prezent în legislația în vigoare a UE (37);

| AK. | întrucât pierderea terenurilor fertile din cauza dezvoltării urbane reduce potențialul de a produce biomateriale și biocombustibili pentru a sprijini o bioeconomie cu emisii reduse de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

AK.

întrucât pierderea terenurilor fertile din cauza dezvoltării urbane reduce potențialul de a produce biomateriale și biocombustibili pentru a sprijini o bioeconomie cu emisii reduse de dioxid de carbon;

| AL. | întrucât investițiile în evitarea degradării terenurilor și în refacerea terenurilor degradate sunt rezonabile din punct de vedere economic, deoarece, în general, beneficiile depășesc cu mult costurile; întrucât costurile legate de refacere sunt estimate a fi de 10 ori mai mari decât costurile legate de prevenire (38); |
| --- | --- |

AL.

întrucât investițiile în evitarea degradării terenurilor și în refacerea terenurilor degradate sunt rezonabile din punct de vedere economic, deoarece, în general, beneficiile depășesc cu mult costurile; întrucât costurile legate de refacere sunt estimate a fi de 10 ori mai mari decât costurile legate de prevenire (38);

| AM. | întrucât solul se află în cea mai mare parte în proprietate privată în UE, fapt ce trebuie respectat, dar totodată este un bun comun care este necesar pentru producția de alimente și care furnizează servicii ecosistemice esențiale pentru întreaga societate și natură; întrucât încurajarea utilizatorilor de terenuri să ia măsuri de precauție ca să prevină degradarea solului, să-l conserve și să-l gestioneze sustenabil pentru generațiile viitoare este în interesul public; întrucât ar trebui deci să se aibă în vedere măsuri de sprijin și stimulente financiare suplimentare pentru ca proprietarii de terenuri să protejeze solurile și terenurile; |
| --- | --- |

AM.

întrucât solul se află în cea mai mare parte în proprietate privată în UE, fapt ce trebuie respectat, dar totodată este un bun comun care este necesar pentru producția de alimente și care furnizează servicii ecosistemice esențiale pentru întreaga societate și natură; întrucât încurajarea utilizatorilor de terenuri să ia măsuri de precauție ca să prevină degradarea solului, să-l conserve și să-l gestioneze sustenabil pentru generațiile viitoare este în interesul public; întrucât ar trebui deci să se aibă în vedere măsuri de sprijin și stimulente financiare suplimentare pentru ca proprietarii de terenuri să protejeze solurile și terenurile;

| AN. | întrucât reciclarea terenurilor reprezintă doar 13 % din dezvoltarea urbană din UE și întrucât este puțin probabil ca obiectivul UE pentru anul 2050 de a înceta practicile de ocupare de noi terenuri să fie atins dacă nu vor fi reduse și mai mult ratele anuale de ocupare a terenurilor și/sau dacă nu va crește rata de reciclare a terenurilor (39); |
| --- | --- |

AN.

întrucât reciclarea terenurilor reprezintă doar 13 % din dezvoltarea urbană din UE și întrucât este puțin probabil ca obiectivul UE pentru anul 2050 de a înceta practicile de ocupare de noi terenuri să fie atins dacă nu vor fi reduse și mai mult ratele anuale de ocupare a terenurilor și/sau dacă nu va crește rata de reciclare a terenurilor (39);

| AO. | întrucât degradarea solului și a terenurilor prezintă aspecte transfrontaliere inerente legate, de exemplu, de schimbările climatice, de cantitatea și calitatea apei și de poluare, care necesită un răspuns la nivelul UE, măsuri concrete din partea statelor membre și o cooperare multilaterală cu țările terțe; întrucât practicile de degradare a solului dintr-o țară pot genera costuri suportate de un alt stat membru; întrucât diferențele dintre regimurile naționale de protecție a solului, de exemplu, în ceea ce privește contaminarea solului, pot impune operatorilor economici obligații foarte diferite și pot denatura concurența pe piața internă; |
| --- | --- |

AO.

întrucât degradarea solului și a terenurilor prezintă aspecte transfrontaliere inerente legate, de exemplu, de schimbările climatice, de cantitatea și calitatea apei și de poluare, care necesită un răspuns la nivelul UE, măsuri concrete din partea statelor membre și o cooperare multilaterală cu țările terțe; întrucât practicile de degradare a solului dintr-o țară pot genera costuri suportate de un alt stat membru; întrucât diferențele dintre regimurile naționale de protecție a solului, de exemplu, în ceea ce privește contaminarea solului, pot impune operatorilor economici obligații foarte diferite și pot denatura concurența pe piața internă;

| AP. | întrucât solurile excavate au reprezentat peste 520 de milioane de tone de deșeuri în 2018 (40) și sunt de departe cea mai mare sursă de deșeuri produse în UE; întrucât solurile excavate sunt considerate în prezent deșeuri în temeiul legislației UE și de aceea sunt eliminate în gropile de gunoi; întrucât majoritatea acestor soluri nu sunt contaminate și ar putea fi reutilizate în condiții de siguranță dacă s-ar stabili un obiectiv de recuperare însoțit de un sistem cuprinzător de trasabilitate; |
| --- | --- |

AP.

întrucât solurile excavate au reprezentat peste 520 de milioane de tone de deșeuri în 2018 (40) și sunt de departe cea mai mare sursă de deșeuri produse în UE; întrucât solurile excavate sunt considerate în prezent deșeuri în temeiul legislației UE și de aceea sunt eliminate în gropile de gunoi; întrucât majoritatea acestor soluri nu sunt contaminate și ar putea fi reutilizate în condiții de siguranță dacă s-ar stabili un obiectiv de recuperare însoțit de un sistem cuprinzător de trasabilitate;

| AQ. | întrucât o politică coerentă și adecvată a UE în materie de protecție a solului este o condiție prealabilă pentru atingerea ODD-urilor și a obiectivelor Acordului de la Paris și ale Pactului verde european și, în special, a obiectivului de neutralitate climatică, a Strategiei „De la fermă la consumator”, a Strategiei privind biodiversitatea, a obiectivului de reducere la zero a poluării, a strategiei în domeniul bioeconomiei, precum și pentru a răspunde altor provocări principale societale și de mediu; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât o politică coerentă și adecvată a UE în materie de protecție a solului este o condiție prealabilă pentru atingerea ODD-urilor și a obiectivelor Acordului de la Paris și ale Pactului verde european și, în special, a obiectivului de neutralitate climatică, a Strategiei „De la fermă la consumator”, a Strategiei privind biodiversitatea, a obiectivului de reducere la zero a poluării, a strategiei în domeniul bioeconomiei, precum și pentru a răspunde altor provocări principale societale și de mediu;

| AR. | întrucât existența unor date și informații actualizate periodic, armonizate și deschise privind solul este o condiție prealabilă pentru o mai bună elaborare a politicilor care să se bazeze pe date și dovezi, cu scopul de a proteja resursele solului la nivelul UE și la nivel național; |
| --- | --- |

AR.

întrucât existența unor date și informații actualizate periodic, armonizate și deschise privind solul este o condiție prealabilă pentru o mai bună elaborare a politicilor care să se bazeze pe date și dovezi, cu scopul de a proteja resursele solului la nivelul UE și la nivel național;

| AS. | întrucât în avizul său din 5 februarie 2021, Comitetul European al Regiunilor a îndemnat Comisia „să propună o nouă directivă europeană privind solurile agricole, astfel încât să se stopeze diminuarea conținutului lor de substanță organică, să se împiedice eroziunea și să se acorde prioritate vieții din sol în cadrul practicilor agricole” (41); |
| --- | --- |

AS.

întrucât în avizul său din 5 februarie 2021, Comitetul European al Regiunilor a îndemnat Comisia „să propună o nouă directivă europeană privind solurile agricole, astfel încât să se stopeze diminuarea conținutului lor de substanță organică, să se împiedice eroziunea și să se acorde prioritate vieții din sol în cadrul practicilor agricole” (41);

| AT. | întrucât securitatea alimentară depinde de securitatea solului și orice practică ce compromite sănătatea solului este o amenințare la adresa securității alimentare; întrucât solurile mai sănătoase produc alimente mai sănătoase; |
| --- | --- |

AT.

întrucât securitatea alimentară depinde de securitatea solului și orice practică ce compromite sănătatea solului este o amenințare la adresa securității alimentare; întrucât solurile mai sănătoase produc alimente mai sănătoase;

| AU. | întrucât articolele 4 și 191 din TFUE consacră principiile de bază pentru politica de mediu a UE și au stabilit o competență partajată în acest domeniu; |
| --- | --- |

AU.

întrucât articolele 4 și 191 din TFUE consacră principiile de bază pentru politica de mediu a UE și au stabilit o competență partajată în acest domeniu;

| AV. | întrucât solurile forestiere reprezintă jumătate din solurile din UE, iar pădurile sănătoase și cu biodiversitate accentuată pot contribui semnificativ la sănătatea solului, |
| --- | --- |

AV.

întrucât solurile forestiere reprezintă jumătate din solurile din UE, iar pădurile sănătoase și cu biodiversitate accentuată pot contribui semnificativ la sănătatea solului,

| 1. | accentuează că este important să se protejeze solul și să se promoveze soluri sănătoase în Uniune, având în vedere că degradarea acestui ecosistem viu, parte componentă a biodiversității și resursă neregenerabilă, continuă, în ciuda acțiunilor limitate și inegale din unele state membre; scoate în evidență costurile inacțiunii în ceea ce privește degradarea solului, estimările din Uniune depășind 50 de miliarde EUR pe an; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază rolul multifuncțional al solului (ca furnizor de alimente, absorbant de carbon, bază pentru activitățile umane, producător de biomasă, rezervă de biodiversitate, factor de prevenire a inundațiilor și a secetelor, sursă de materii prime, de resurse farmaceutice și genetice, factor care contribuie la circuitul apei și al nutrienților și la stocarea și filtrarea acestora, precum și la stocarea patrimoniului geologic și arheologic etc.) și necesitatea care decurge din acesta, de a proteja, a gestiona sustenabil și a reface solul, precum și de a-i conserva capacitatea de a-și îndeplini rolurile multiple cu ajutorul unei cooperări stabile intracomunitare și cu țări terțe la nivel european și transfrontalier; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că solurile sănătoase constituie baza pentru alimente hrănitoare și sigure și sunt o cerință prealabilă pentru producția sustenabilă de alimente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că solurile sănătoase sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european, cum ar fi neutralitatea climatică, refacerea biodiversității, reducerea poluării la zero pentru un mediu fără substanțe toxice, sisteme alimentare sănătoase și sustenabile și un mediu rezilient; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că solurile ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită în punerea în aplicare a Strategiei „De la fermă la consumator”, a Strategiei UE pentru păduri, a Strategiei privind biodiversitatea pentru 2030 și a Planului de acțiune privind reducerea la zero a poluării apei, aerului și solului; invită așadar Comisia să vizeze toate sursele de poluare a solului în viitorul plan de acțiune privind reducerea la zero a poluării și în revizuirea Directivei privind emisiile industriale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută includerea protecției și refacerii solului printre obiectivele tematice prioritare ale celui de al 8-lea program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște caracterul variat al solurilor din Uniune și necesitatea unor soluții de politică specifice și a unor abordări de gestionare sustenabilă a solului specifice mediului în cauză, pentru a asigura protejarea solului prin eforturi comune la nivelul Uniunii și al statelor membre, în conformitate cu competențele lor respective, ținând seama de condițiile specifice la nivel regional, local și de parcelă, de impactul transfrontalier al degradării solului și a terenurilor, precum și de necesitatea de a stabili condiții de concurență echitabile pentru operatorii economici; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază riscurile la adresa funcționării pieței interne care rezultă din lipsa unor condiții de concurență echitabile între statele membre și din regimurile lor diferite de protecție a solului, riscuri care ar trebui soluționate la nivelul Uniunii, pentru a preveni denaturarea concurenței între operatorii economici; subliniază că noul cadru ar soluționa problema lipsei de securitate juridică pentru întreprinderi și are un potențial ridicat de a stimula concurența loială în sectorul privat, de a dezvolta soluții inovatoare și know-how și de a consolida exportul de tehnologii în afara Uniunii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că, spre deosebire de aer sau apă, solul, care este și el o resursă comună, nu intră sub incidența unei legislații specifice; salută așadar ambiția Comisiei de a propune un cadru coerent și integrat al UE de protecție a solului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să elaboreze, în conformitate strictă cu principiul subsidiarității, un cadru juridic comun la nivelul UE pentru protecția și utilizarea durabilă a solului, care să trateze toate pericolele importante pentru sol și care să includă, printre altele:






  (a) | definiții comune ale solului și ale funcțiilor sale și criterii pentru a determina dacă solul se află în stare bună și pentru utilizarea sa durabilă; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

definiții comune ale solului și ale funcțiilor sale și criterii pentru a determina dacă solul se află în stare bună și pentru utilizarea sa durabilă;

| (b) | obiective, indicatori, inclusiv indicatori armonizați, și o metodologie pentru monitorizarea permanentă a situației solului și pentru raportarea cu privire la aceasta; |
| --- | --- |

(b)

obiective, indicatori, inclusiv indicatori armonizați, și o metodologie pentru monitorizarea permanentă a situației solului și pentru raportarea cu privire la aceasta;

| (c) | ținte măsurabile intermediare și finale, însoțite de seturi de date și măsurători armonizate, pentru tratarea tuturor amenințărilor identificate, precum și termene adecvate, luând în considerare bunele practici stabilite în urma eforturilor primilor actori din acest domeniu și respectând drepturile de proprietate asupra terenurilor; |
| --- | --- |

(c)

ținte măsurabile intermediare și finale, însoțite de seturi de date și măsurători armonizate, pentru tratarea tuturor amenințărilor identificate, precum și termene adecvate, luând în considerare bunele practici stabilite în urma eforturilor primilor actori din acest domeniu și respectând drepturile de proprietate asupra terenurilor;

| (d) | clarificarea responsabilităților diferitelor părți interesate; |
| --- | --- |

(d)

clarificarea responsabilităților diferitelor părți interesate;

| (e) | un mecanism de schimb de bune practici, formare, precum și măsuri de control adecvate; |
| --- | --- |

(e)

un mecanism de schimb de bune practici, formare, precum și măsuri de control adecvate;

| (f) | resurse financiare adecvate; |
| --- | --- |

(f)

resurse financiare adecvate;

| (g) | integrarea efectivă cu țintele și instrumentele de politică pertinente; |
| --- | --- |

(g)

integrarea efectivă cu țintele și instrumentele de politică pertinente;

| 11. | solicită Comisiei ca propunerea sa legislativă să fie însoțită de un studiu aprofundat de evaluare a impactului, care să se bazeze pe date științifice și să analizeze atât costurile legate de întreprinderea unor acțiuni, cât și costurile inacțiunii în ceea ce privește impactul imediat și pe termen lung asupra mediului, sănătății umane, pieței interne și sustenabilității generale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că acest cadru comun va fi alcătuit și din dispoziții privind cartografierea zonelor de risc, a siturilor contaminate, a celor dezafectate și a celor abandonate, precum și decontaminarea siturilor contaminate; invită Comisia și statele membre să aplice principiul „poluatorul plătește” și să propună un mecanism de reabilitare a siturilor abandonate; consideră că reabilitarea acestor situri ar putea fi finanțată prin mecanismele de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să analizeze posibilitatea de a propune o listă deschisă de activități cu un potențial semnificativ de contaminare a solurilor, care să fie compilată pe baza unor liste cuprinzătoare de la nivel național; subliniază că această listă ar trebui pusă la dispoziția publicului și ar trebui actualizată periodic; invită, în plus, Comisia să faciliteze armonizarea metodologiilor de evaluare a riscurilor pentru siturile contaminate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că ar trebui să fie luate în considerare eforturile depuse în trecut de statele membre pentru a identifica siturile contaminate; subliniază că identificarea siturilor contaminate din inventarele naționale ar trebui actualizată periodic și pusă la dispoziție pentru consultare publică; consideră, de asemenea, că este necesar ca statele membre să adopte dispoziții pentru a asigura cunoașterea de către părțile la tranzacțiile funciare a stării solului, astfel încât să poată face alegeri în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să includă în acest cadru comun măsuri eficace pentru prevenirea și/sau reducerea la minimum a impermeabilizării solului și a oricărei alte utilizări a terenurilor care afectează caracteristicile solului, acordând prioritate reutilizării terenurilor dezafectate și a siturilor abandonate în locul utilizării solurilor neimpermeabilizate, cu scopul de a realiza obiectivul privind încetarea practicilor de degradare a solurilor până în 2030 și încetarea până cel târziu în 2050 a practicilor de ocupare de noi terenuri, cu un obiectiv intermediar pentru 2030, cu scopul de a realiza o economie circulară și, de asemenea, de a include dreptul la o participare și consultare publică efectivă privind planificarea utilizării terenurilor și de a propune măsuri privind utilizarea unor tehnici de construcție și drenaj care permit păstrarea unui număr maxim de funcții ale solului dacă acesta este totuși impermeabilizat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să actualizeze Orientările privind cele mai bune practici în vederea limitării, atenuării sau compensării impermeabilizării solurilor în conformitate cu obiectivele Pactului verde european; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită măsurarea terenurilor ocupate și/sau impermeabilizate, precum și a pierderii corespunzătoare a serviciilor ecosistemice și a conectivității ecologice; solicită ca aceste aspecte să fie luate în considerare și compensate în mod corespunzător în contextul evaluării impactului asupra mediului și al evaluării strategice a impactului proiectelor și programelor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că protecția solului, utilizarea circulară și durabilă a solului și refacerea acestuia trebuie integrate în mod coerent în toate politicile sectoriale aplicabile ale UE, pentru a preveni degradarea sa în continuare, pentru a asigura un nivel ridicat și consecvent de protecție, precum și de reabilitare acolo unde este posibil, și pentru a evita suprapunerile, incoerențele și inconsecvențele dintre legislația și politicile UE; invită în acest sens Comisia să analizeze politicile aplicabile pentru a asigura coerența acestora cu protecția solului (42); |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că PAC ar trebui să asigure condițiile necesare pentru conservarea productivității și a serviciilor ecosistemice ale solului; încurajează statele membre să introducă în planurile lor strategice naționale pentru PAC măsuri coerente de protecție a solului și să asigure utilizarea pe scară largă a practicilor agronomice bazate pe agroecologie; invită Comisia să determine dacă planurile strategice naționale pentru PAC asigură un nivel ridicat de protecție a solului și să promoveze măsuri de regenerare a solurilor agricole degradate; solicită măsuri pentru promovarea unor metode de arat mai puțin intensive, care reduc la minimum perturbarea solului și promovează agricultura ecologică și utilizarea adaosurilor de materie organică în sol; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază rolul important al solurilor pentru purificarea și filtrarea apei și, prin urmare, contribuția acestora la asigurarea apei potabile pentru o mare parte a populației europene; reamintește că în analiza recentă a adecvării politicii UE privind apa a fost recunoscut faptul că legăturile dintre legislația UE privind apa și măsurile de protecție a solului sunt insuficiente; reamintește necesitatea de a îmbunătăți calitatea solului, împreună cu calitatea și cantitatea apelor subterane și a apelor de suprafață, în conformitate cu obiectivele Directivei-cadru privind apa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că este important să se realizeze o așa-numită „societate care utilizează apa în mod inteligent”, pentru a sprijini refacerea și protecția solului, precum și să se studieze relația strânsă dintre sănătatea solului și poluarea apei; invită Comisia să încurajeze utilizarea instrumentelor digitale aplicabile pentru a monitoriza starea apei și a solului și eficacitatea instrumentelor de politică; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută intenția Comisiei de a prezenta în 2021 o propunere legislativă pentru un plan al UE de refacere a naturii și consideră că aceasta ar trebui să includă ținte privind refacerea solurilor; subliniază că acest plan ar trebui să fie coerent cu Strategia tematică revizuită privind solurile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită din nou ca revizuirea țintelor de recuperare a materialelor, stabilite în legislația UE referitoare la deșeurile rezultate din activitățile de construcție și demolare și la fracțiunile de materiale specifice conținute în acestea, să includă, în revizuirea Directivei-cadru privind deșeurile, o țintă de recuperare a materialelor pentru solurile excavate; invită Comisia și statele membre să prevadă diagnosticarea sistematică a stării solului excavat și reutilizarea potențială a acestuia, precum și un sistem de trasabilitate pentru solurile excavate și verificări periodice la siturile de eliminare, pentru a împiedica descărcarea ilegală a solurilor contaminate provenite din siturile industriale dezafectate, precum și pentru a asigura compatibilitatea lor cu locurile de destinație; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că fragmentarea ecosistemelor marine costiere și pierderea habitatelor din cadrul acestora reduce capacitatea lor de protecție a țărmului, precum și capacitatea lor de a asigura mijloace de trai durabile; este conștient de rolul determinant al protecției costiere pentru atenuarea pericolului pe care îl prezintă schimbările climatice pentru UE și subliniază că serviciile Comisiei trebuie să includă protecția și restabilirea costieră în noua strategie a UE privind solurile și în planul UE privind restabilirea naturii, împreună cu managementul bazat pe ecosisteme, cum ar fi managementul integrat al zonelor de coastă și amenajarea spațiului marin; invită Comisia să acorde prioritate în Planul UE de refacere a naturii refacerii zonelor costiere care acționează ca sisteme naturale de protecție a mării și care au fost afectate negativ de urbanizarea coastelor în regiunile amenințate de eroziune costieră și/sau de inundații; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că biodiversitatea solului este chiar baza proceselor ecologice esențiale și observă cu îngrijorare creșterea degradării solului, impermeabilizarea solului și declinul biodiversității solului în terenurile agricole europene; invită, prin urmare, Comisia să instituie un cadru comun pentru protecția și conservarea solului și pentru refacerea calității solului, pe baza datelor științifice și a evaluărilor impactului economic, social și de mediu, și să dezvolte soluții concrete pentru a rezolva problemele arzătoare din Europa, cu scopul dublu de refacere a biodiversității și de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea pe baza soluțiilor oferite de natură; consideră că trebuie stabilită și menținută o monitorizare strictă la nivelul UE a organismelor din sol și a tendințelor în ceea ce privește varietatea și volumul acestor organisme; invită Comisia și statele membre să sprijine desfășurarea unor cercetări suplimentare, cu diferite grade de aprofundare și tematici, precum și acțiuni de monitorizare și practici agricole și forestiere benefice care să ducă la creșterea materiei organice în sol la adâncimi mai mari; salută, în acest context, obiectivele pentru 2030 ale strategiei „De la fermă la consumator” și ale Strategiei privind biodiversitatea; solicită stabilirea unor traiectorii clare în sensul evaluării preconizate la jumătatea perioadei a ambelor strategii, ținând seama de faptul că statele membre au avut punctele de pornire diferite; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că este deosebit de importantă asigurarea unui microbiom sănătos al solului; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că pădurile din UE stochează de aproximativ 2,5 ori mai mult carbon în soluri decât în biomasa arborilor (43); |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că practicile de gestionare a pădurilor prin tăiere rasă distrug rețeaua de interdependență simbiotică dintre arbori și ciuperci și că această rețea aproape nu se reface după tăierea rasă; subliniază că, în pădurile boreale, această rețea reprezintă cel mai important mecanism de acumulare de materie organică în sol și, așadar, are un rol determinant în ciclul global al carbonului (44); repetă că tăierea rasă nu imită perturbarea naturală ca urmare a incendiilor forestiere, deoarece, spre deosebire de un loc unde s-a produs o tăiere rasă, un loc afectat de incendii forestiere este caracterizat de o cantitate foarte mare de lemn mort și sol deschis pentru colonizarea de către diverse specii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită aplicarea strictă a unor standarde raționale de creștere a animalelor în unitățile zootehnice, pentru a reduce în mod semnificativ utilizarea produselor medicinale veterinare și răspândirea lor pe câmpuri prin dejecțiile animaliere, precum și aplicarea strictă a Directivei privind nitrații; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută angajamentul asumat de Comisie în contextul Planului de acțiune privind economia circulară de a revizui Directiva 86/278/CEE a Consiliului privind nămolurile de epurare; invită Comisia să garanteze că revizuirea contribuie la protecția solului prin creșterea materiei organice din soluri, reciclarea nutrienților și reducerea eroziunii, protejând totodată solurile și apele subterane împotriva poluării; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să sprijine colectarea de date privind tasarea și să promoveze măsurile agricole durabile menite să reducă utilizarea utilajelor grele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să însărcineze Centrul european de date privind solul cu monitorizarea reziduurilor de pesticide, precum și cu evaluarea cantității de carbon stocat în solurile europene și cu stabilirea obiectivelor de refacere/îmbunătățire a calității solurilor, inclusiv prin creșterea materiei organice din sol, în conformitate cu recomandările IPCC și cu cerințele privind ODD; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că gestionarea durabilă a solului este o componentă-cheie a politicii agricole și alimentare pe termen lung; recunoaște totuși importanța dispozițiilor legale care contribuie la refacerea, conservarea și protecția strictă a solurilor intacte, punând accentul, printre altele, pe schimbarea utilizării solurilor și a terenurilor din zonele umede, turbării și pajiștile și pășunile permanente; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită ca noua strategie a UE privind solul să identifice și să promoveze practici agricole pozitive și inovatoare, care pot să prevină și să reducă pericolul salinizării solului sau să controleze efectele negative ale acesteia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | încurajează Comisia și statele membre să contribuie efectiv la reducerea utilizării excesive de îngrășăminte anorganice, în special a azotului, prin reducerea pragurilor stabilite prin Directiva privind nitrații; invită Comisia să se bazeze pe Rezoluția Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu privind gestionarea durabilă a azotului și pe obiectivul Declarației de la Colombo privind reducerea la jumătate a deșeurilor de azot din toate sursele până în 2030; invită Comisia și statele membre să asigure în toate actele legislative aplicabile gestionarea durabilă a nutrienților, inclusiv prin îmbunătățirea eficienței în utilizarea azotului, trecerea la creșterea extensivă a animalelor în zonele stabilite, agricultura mixtă care combină creșterea animalelor și culturile agricole, utilizarea eficientă a gunoiului de grajd, precum și utilizarea într-o mai mare măsură, prin rotație, a culturilor fixatoare de azot, cum ar fi culturile de leguminoase; invită Comisia să acorde mai multă atenție emisiilor de protoxid de azot în contabilizarea globală a emisiilor de gaze cu efect de seră și să depună eforturi mai integrate pentru a combate excesul de azot ca pe o problemă ce afectează clima, natura și sănătatea, precum și să acorde stimulente pentru o mai bună gestionare a azotului în cadrul fermelor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită să fie revizuită Directiva 2004/35/CE privind răspunderea pentru mediul înconjurător, pentru a-i consolida dispozițiile referitoare la siturile contaminate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să asigure coerența dintre noua strategie privind solul și viitoarea strategie a UE pentru păduri, incluzând în aceasta din urmă o cerință privind utilizarea durabilă a solului, cum ar fi practicile agroforestiere; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să revizuiască Strategia tematică pentru protecția solului și să adopte, fără întârziere, planul de acțiune „Către o strategie de reducere la zero a poluării aerului, apei și solului – construirea unei planete mai sănătoase pentru oameni mai sănătoși”; salută, în această privință, intenția Comisiei de a îmbunătăți securitatea juridică pentru întreprinderi și cetățeni, prin stabilirea unor obiective clare, a unor ținte măsurabile și a unui plan de acțiune; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că practicile agroforestiere pot să ofere în mod activ beneficii și sinergii ecologice, cum ar fi combaterea eroziunii, îmbunătățirea biodiversității, stocarea carbonului și echilibrarea resurselor acvatice; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia să soluționeze problema contaminării difuze care rezultă din activitățile agricole, în conformitate cu obiectivele strategiei „De la fermă la consumator”; salută în această privință anunțul Comisiei referitor la revizuirea Directivei privind utilizarea durabilă a pesticidelor; reamintește că există deja multe alternative pentru pesticidele sintetice, cum ar fi gestionarea integrată a dăunătorilor, și că utilizarea acestor alternative ar trebui extinsă; așteaptă din partea Comisiei și a statelor membre să răspundă fără întârziere tuturor solicitărilor sale din rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la procedura Uniunii de autorizare a pesticidelor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | regretă că procesul UE de autorizare a substanțelor chimice, inclusiv evaluarea riscurilor de mediu și studiile ecotoxicologice, nu ține seama de impactul lor asupra solurilor; invită așadar Comisia să adopte, în noua strategie a UE privind solul și în conformitate cu Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice, măsuri normative pentru a preveni și a atenua poluarea solului cu substanțe chimice, în special cu substanțe chimice persistente și bioacumulative (inclusiv materiale plastice și microplastice), și să asigure respectarea condițiilor ecologice pertinente în desfășurarea testelor, care să fie reprezentative pentru condițiile de pe teren; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să sprijine cercetările care au ca scop completarea cunoștințelor cu privire la potențialul biodiversității solului de a soluționa problemele de poluare a solului și la modul în care poluarea solului afectează biodiversitatea acestuia și să elimine fără întârziere lacunele legislative privind toxicitatea substanțelor biocide și a produselor veterinare pentru sol și organismele din sol; invită Comisia și statele membre să sprijine activitatea agențiilor responsabile pentru a asigura dezvoltarea și promovarea unor alternative la substanțele biocide cele mai toxice utilizate în controlul veterinar al dăunătorilor; solicită Comisiei, în colaborare cu Agenția Europeană pentru Produse Chimice, să elaboreze limite europene privind poluarea solului cu substanțe per- și polifluoralchilice (PFAS), urmând principiul precauției; |
| --- | --- |

42.

| 43. | regretă că verificarea adecvării legislației UE privind apa nu pune în discuție oportunitățile de management integrat de mediu mai amplu în bazinele hidrografice, corelând planurile de management al bazinelor hidrografice cu planurile mai generale de protecție a solului; consideră că această analiză integrată și acest proces decizional ar fi utile pentru mai multe obiective ale politicilor UE și ar putea genera avantaje pentru guvernanța locală; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită statele membre să integreze mai bine planificarea din domeniul apei și al solului, cu evaluări combinate ale presiunilor și ale riscurilor (inclusiv în planurile de management al bazinelor hidrografice) și să adopte o abordare integrată a măsurilor care asigură protecția acestor două elemente ale mediului; |
| --- | --- |

44.

| 45. | este de acord cu AEM că este necesară monitorizarea armonizată și reprezentativă a solurilor la nivelul Europei pentru a crea alerte timpurii în cazul depășirii pragurilor critice și pentru a orienta gestionarea durabilă a solului (45); invită statele membre și Comisia să îmbunătățească și să accelereze colectarea și integrarea datelor privind situația solului și tendințele de evoluție a acestuia, precum și pericolele ce amenință solurile la nivelul UE; salută, în acest sens, lansarea Observatorului european al solului, care se bazează pe studiul LUCAS privind solurile; invită Comisia să asigure funcționarea pe termen lung a ambelor instrumente, precum și resurse suficiente pentru a asigura monitorizarea optimă și periodică a atributelor biologice și a proprietăților fizico-chimice ale solului, inclusiv prezența produselor agrochimice și a altor contaminanți, cum ar fi contaminanții emergenți; consideră că acest lucru este de importanță fundamentală pentru a elimina lacunele din seriile de date și indicatori și pentru a sprijini Pactul verde european; subliniază necesitatea de a înțelege mai bine procesele care conduc la degradarea terenurilor și la deșertificare în UE; invită Comisia să stabilească o metodologie și indicatori corespunzători pentru a evalua amploarea deșertificării și a degradării terenurilor în UE și a colecta date privind aceste fenomene; |
| --- | --- |

45.

| 46. | observă că 13 state membre s-au declarat părți afectate în temeiul Convenției Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării; invită Comisia să integreze în politicile UE obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU privind solurile; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ia act de problemele de administrare, coordonare, comunicare, de natură financiară, tehnică și juridică care împiedică îmbunătățirea coerenței și interoperabilității la nivel european și național a sistemelor de monitorizare și informare cu privire la calitatea solului; îndeamnă Comisia și statele membre să trateze aceste probleme în comun și să accelereze cooperarea, inclusiv în cadrul grupului de experți al UE privind protecția solurilor, cu scopul de a asigura un nivel ridicat al protecției solurilor și de a evita dublările, sarcinile birocratice și costurile inutile pentru statele membre și IMM-uri; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească și să accelereze eforturile ce vizează valorificarea deplină a elementelor de valoare din apă, îndeosebi pentru a reutiliza în totalitate nutrienții și elementele de valoare prezente în apele uzate, cu scopul de a îmbunătăți circularitatea în agricultură și de a evita evacuarea excesivă a nutrienților în mediu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să intermedieze organizarea unei conferințe anuale la care să participe statele membre și părțile interesate vizate, conferindu-le astfel un rol critic prin implicarea în dialoguri axate pe anumite subiecte; |
| --- | --- |

49.

| 50. | recunoaște rolul important al unui sol sănătos, acesta fiind cel mai mare rezervor terestru de emisii de carbon, în special în combinație cu beneficiile conexe pe care le aduc zonele umede și prin soluții bazate pe procese naturale, ceea ce trebuie să faciliteze realizarea obiectivelor climatice pentru 2030, precum și a obiectivului Uniunii privind atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050; subliniază că noua strategie privind solurile ar trebui să asigure coerența dintre contribuția solurilor la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea și celelalte elemente ale politicii UE în domeniul climei; invită, așadar, statele membre să intensifice restabilirea și utilizarea durabilă a solurilor ca unul dintre instrumentele politicii climatice din planurile lor naționale privind energia și clima (PNEC) și, în special, din măsurile care se aplică sectoarelor agricol și de exploatare a terenurilor, de schimbare a destinației terenurilor și de silvicultură (LULUCF), și să conserve, să refacă și să lărgească astfel baza rezervoarelor de emisii de carbon (în special în zonele cu soluri bogate în carbon, cum ar fi pajiștile și turbăriile), pe lângă adoptarea unor măsuri care să vizeze promovarea unei utilizări durabile a solurilor în politica agricolă și reducerea emisiilor în agricultură; consideră că trebuie sprijinite măsurile de intensificare a sechestrării carbonului în sol; salută, în special, anunțul Comisiei privind o inițiativă de sechestrare a carbonului în solurile agricole și încurajează Comisia să analizeze mai multe opțiuni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | consideră că trebuie prevenite practicile nesustenabile care conduc la pierderea carbonului organic din sol și contribuie la schimbările climatice; regretă că estimările legate de conținutul de carbon sunt limitate la straturile superioare ale solului și invită statele membre și Comisia să genereze date pertinente privind conținutul de carbon din straturile inferioare ale solului, care ar îmbunătăți înțelegerea potențialului general al solului pentru reținerea carbonului și majorarea conținutului de carbon; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să stabilească, în viitoarea revizuire a Regulamentului privind LULUCF, o dată-țintă până la care toate solurile agricole să devină rezervoare nete de carbon, în conformitate cu obiectivele UE de realizare a neutralității climatice până în 2050; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că sechestrarea carbonului în solurile agricole poate aduce beneficii multiple: atenuarea schimbărilor climatice, îmbunătățirea capacității de producție a solului și a rezilienței acestuia, biodiversitatea și reducerea scurgerii nutrienților; solicită intensificarea măsurilor de dezvoltare a capacităților, de colaborare în rețea și de transfer de cunoștințe, pentru a accelera sechestrarea carbonului și a mări cantitatea de carbon stocat în sol și pentru a genera, astfel, soluții pentru provocarea climatică; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că utilizarea nesustenabilă a terenurilor eliberează carbonul din sol în atmosferă după secole și milenii în care acesta a făcut parte din ecosistemul solului; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia și statele membre să se asigure că rolul multifuncțional al solului este tratat în mod adecvat în activitățile de cercetare, să intensifice finanțarea și cercetările specifice în sensul inovării și să adapteze programele corespunzătoare de finanțare pentru a facilita astfel de proiecte de cercetare, cu scopul de a reflecta caracteristicile specifice ale solurilor în activitățile de cercetare conexe; salută, în această privință, lansarea misiunii privind sănătatea solului și produsele alimentare în cadrul programului Orizont Europa; solicită consolidarea rolului Observatorului european al solului și al Centrului european de date privind solul și alocarea unor fonduri adecvate pentru îndeplinirea misiunii acestora și realizarea obiectivelor noii strategii privind solul; invită, în plus, Comisia și statele membre să își dezvolte expertiza taxonomică a biodiversității solului și cunoștințele privind consecințele diferitor caracteristici ale solului pentru interacțiunile ecosistemice; subliniază interdependența dintre soluri și apă și solicită sprijin specific pentru cercetări privind rolul pe care îl joacă solurile sănătoase în reducerea mai intensă a poluării difuze a apei; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia și statele membre să prevadă sprijin financiar și stimulente suficiente pentru a promova protecția solului, gestionarea durabilă, conservarea și refacerea acestuia, precum și inovarea și cercetările prin politica agricolă comună, politica de coeziune, programul Orizont Europa și alte instrumente financiare disponibile; încurajează Comisia și statele membre să identifice zonele supuse eroziunii și cele cu un conținut scăzut de carbon organic, precum și zonele supuse tasării care ar putea beneficia de o finanțare specifică; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia și statele membre să asigure un nivel adecvat de resurse umane și viabilitatea financiară a agențiilor implicate în activități legate de Strategia tematică pentru protecția solului; subliniază că un nivel suficient de personal calificat este o condiție necesară pentru punerea în aplicare cu succes a politicilor Uniunii; invită, prin urmare, Comisia să asigure personal adecvat, în special pentru Direcția Generală Mediu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia și statele membre să introducă măsuri pentru colectarea armonizată și integrată a datelor, un sistem cuprinzător de monitorizare și schimbul de informații și de bune practici privind protecția solului, gestionarea sustenabilă și restabilirea acestuia în întreaga Uniune, maximizând totodată sinergiile sistemelor de monitorizare existente cu instrumentele PAC; |
| --- | --- |

58.

| 59. | consideră că aceste măsuri ar trebui să reprezinte condițiile de bază care determină eligibilitatea pentru finanțare europeană sau națională; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că statele membre ar trebui să elaboreze și să publice rapoarte privind starea solului la intervale regulate de cel mult cinci ani; consideră că toate datele colectate privind solul ar trebui să fie puse la dispoziția publicului online; |
| --- | --- |

60.

| 61. | sprijină inițiativele care vizează îmbunătățirea cunoștințelor și a înțelegerii publicului cu privire la efectele pozitive ale funcțiilor solului și ale protecției acestuia, inclusiv efectele legate de gestionarea durabilă a solului, protecția și refacerea acestuia, sănătatea publică și durabilitatea mediului; subliniază că cunoștințele și înțelegerea publicului cu privire la funcțiile solului sunt esențiale pentru succesul noii strategii privind solul și pentru a asigura participarea cetățenilor, în primul rând a proprietarilor de terenuri, a fermierilor și a silvicultorilor, ca actori principali ai gestionării solului; solicită o mai mare implicare a publicului larg în aspectele ce țin de sănătatea solului și situația de urgență ecologică, precum și sprijin pentru inițiativele de la nivelul comunităților în sensul protecției și al utilizării sustenabile a solurilor; își exprimă sprijinul pentru Ziua mondială a solului și solicită acțiuni suplimentare pentru sensibilizarea în acest sens; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că riscurile de mediu vizate de viitoarea legislație executorie privind obligația de diligență în materie de protecție a drepturilor omului și a mediului ar trebui să includă degradarea solurilor, având la bază obiectivele și țintele noii strategii a UE privind solul; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia, în calitate de lider mondial în protecția mediului, să includă în noua strategie a UE privind solul conceptele de protecție și utilizare durabilă a solului în toate aspectele relevante ale politicii sale externe și, în special, să țină seama pe deplin de această perspectivă la încheierea acordurilor internaționale corespunzătoare și la revizuirea celor existente; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită Comisia să includă protecția solurilor în capitolele ce țin de comerț și de dezvoltarea durabilă din cadrul acordurilor comerciale, luând măsuri pentru a soluționa problema degradării solurilor în aceste țări din cauza importurilor, inclusiv degradarea provocată de biocombustibilii care au efecte ecologice foarte negative, și să evite exporturile care duc la degradarea solurilor; invită Comisia să se asigure că importurile de produse din țările terțe în UE respectă aceleași standarde ecologice și de utilizare sustenabilă a terenurilor; |
| --- | --- |

64.

| 65. | înțelege importanța cooperării la toate nivelurile pentru a răspunde în mod efectiv tuturor pericolelor pentru soluri; invită, prin urmare, statele membre să dea un exemplu și să aibă în vedere inițierea unei convenții privind solul în cadrul ONU; |
| --- | --- |

65.

| 66. | își exprimă sprijinul pentru misiunea din cadrul programului Orizont Europa intitulată „Caring for Soil is Caring for Life” (Grija față de soluri înseamnă grijă pentru viață), propusă de Consiliul misiunii pentru sănătatea solului și produse alimentare, care are obiectivul de a asigura până în 2030 sănătatea solurilor în proporție de 75 %, pentru a garanta sănătatea alimentelor, a oamenilor, a naturii și a climei; |
| --- | --- |

66.

| 67. | recomandă dezvoltarea unor noi zone forestiere și agroforestiere verzi, în special în regiunile urbane, pentru a compensa impactul negativ al impermeabilizării ridicate în prezent a solurilor din orașele europene; |
| --- | --- |

67.

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 171.

(2)  JO L 156, 25.6.2003, p. 17.

(3)  JO L 143, 30.4.2004, p. 56.

(4)  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

(5)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(6)  JO L 181, 4.7.1986, p. 6.

(7)  JO L 375, 31.12.1991, p. 1.

(8)  JO L 309, 24.11.2009, p. 71.

(9)  JO L 344, 17.12.2016, p. 1.

(10)  JO L 137, 24.5.2017, p. 1.

(11)  JO L 156, 19.6.2018, p. 1.

(12)  JO L 347, 20.12.2013.

(13)  JO C 87 E, 7.4.2004, p. 395.

(14)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 138.

(15)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0015.

(16)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0078.

(17)  JO C 411, 27.11.2020, p. 48.

(18)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0201.

(19)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0040.

(20)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(21)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 138.

(22)  JO C 17, 19.1.2013, p. 37.

(23)  JO C 61, 14.3.2003, p. 49.

(24)  Schwartz J.D., 2014, „Soil as Carbon Storehouse: New Weapon in Climate Fight?” (Solul ca depozit de carbon: o nouă armă pentru combaterea schimbărilor climatice?), Yale Environment 360.

(25)  Agenția Europeană de Mediu, „Soil Organic Carbon” (Carbonul organic din sol), 20 februarie 2017. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-organic-carbon-1/assessment

(26)  Institutul pentru politica europeană de mediu, „Climate and Soil Policy Brief: Better Integrating Soil Into EU Climate Policy” (Sinteză politică privind clima și solul: o mai bună integrare a solului în politica UE privind clima), octombrie 2020 https://ieep.eu/uploads/articles/attachments/437a17b8-f8a4-478d-ab7f-4a74e2e60ced/IEEP%20(2020)%20Climate%20and%20soil%20policy%20brief%20-%20Better%20integrating%20soil%20into%20EU%20climate%20policy.pdf?v=63771126961

(27)  https://ec.europa.eu/jrc/en/news/soil-erosion-costs-european-farmers-125-billion-year#:~:text=Soil%20erosion%20costs%20European%20countries,consequences%20do%20not%20stop%20ther

(28)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, „Evaluation of the 7th EAP” (Evaluarea celui de al șaptelea PAM), (SWD(2019)0181).

(29)  Agenția Europeană de Mediu, „The European environment – state and outlook 2020” (Mediul european – situația actuală și perspectivele pentru 2020), 2019.

(30)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, „Evaluation of the 7th EAP” (Evaluarea celui de al șaptelea PAM), (SWD(2019)0181).

(31)  Agenția Europeană de Mediu, „The European environment – state and outlook 2020” (Mediul european – situația actuală și perspectivele pentru 2020), 2019.

(32)  Eurostat, 2014b. „European Agricultural Census 2010” (Recensământul agricol european 2010). [Online]. URL: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statisticsexplained/index.php/Agricultural census 2010 (accesat în februarie 2014) – În Europa, în medie, pe 19 % din terenurile cultivate se utilizează culturi de protecție în timpul iernii, pe 21,5 % se practică aratul redus și pe 4 % se practică agricultura fără arat.

(33)  Agenția Europeană de Mediu, „Progress in management of contaminated sites” (Progrese înregistrate în gestionarea siturilor contaminate).

(34)  Agenția Europeană de Mediu, „The European environment – state and outlook 2020” (Mediul european – situația actuală și perspectivele pentru 2020), 2019.

(35)  Veerman, C. et al. (2020), „Caring for Soil is Caring for Life. In Interim Report for the Mission Board for Soil, Health and Food” (Dacă avem grijă de sol, avem grijă de viață. Raport interimar pentru consiliul misiunii pentru sol, sănătate și alimente), Comisia Europeană, Bruxelles, Belgia, p. 52.

(36)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, „Evaluation of the 7th EAP” (Evaluarea celui de al șaptelea PAM), (SWD(2019)0181).

(37)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, „Evaluation of the 7th EAP” (Evaluarea celui de al șaptelea PAM), (SWD(2019)0181).

(38)  Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), „The IPBES assessment report on land degradation and restoration”, (Raportul de evaluare al IPBES privind degradarea și refacerea solului), 2018.

(39)  Agenția Europeană de Mediu, „The European environment – state and outlook 2020” (Mediul european – situația actuală și perspectivele pentru 2020), 2019.

(40)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ENV_WASGEN/bookmark/table?lang=en&bookmarkId=bbf937c1-ce8b-4b11-91b7-3bc5ef0ea042

(41)  CDR 3137/2020.

(42)  Eurostat, 2014b. European Agricultural Census 2010 (Recensământul agricol european 2010). [Online]. URL: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Agricultural_census_2010_-_main_results census 2010 (accesat în februarie 2014) – În Europa, în medie, pe 19 % din terenurile cultivate se utilizează culturi de protecție în timpul iernii, pe 21,5 % se practică aratul redus și pe 4 % se practică agricultura fără arat.

(43)  BrunoDe Vos et al., Benchmark values for forest soil carbon stocks in Europe: Results from a large scale forest soil survey (Valori de referință pentru stocurile de carbon din solul pădurilor din Europa: rezultatele obținute în urma unui studiu la scară largă a solurilor forestiere), Geoderma, volumele 251-252, august 2015, paginile 33-46.

(44)  K. E. Clemmensen et al., Roots and Associated Fungi Drive Long-Term Carbon Sequestration in Boreal Forest (Rădăcinile și ciupercile asociate determină sechestrarea carbonului pe termen lung în pădurile boreale), Science 339, 1615, 2013.

(45)  Agenția Europeană de Mediu, The European environment – state and outlook 2020 (Mediul european – situația actuală și perspectivele pentru 2020), 2019.

---

Joi, 29 aprilie 2021

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/54

---

P9_TA(2021)0147

Impozitarea economiei digitale: negocierile OCDE, domiciliul fiscal al întreprinderilor digitale și o posibilă taxă digitală europeană

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la impozitarea economiei digitale: negocierile OCDE, domiciliul fiscal al întreprinderilor digitale și o posibilă taxă digitală europeană (2021/2010(INI))

(2021/C 506/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 113 și 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 113 și 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 1-2 octombrie 2020 (1) și din 21 iulie 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 1-2 octombrie 2020 (1) și din 21 iulie 2020 (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Ecofin din 27 noiembrie 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Ecofin din 27 noiembrie 2020 (3),

| — | având în vedere propunerile Comisiei în curs de adoptare, în special privind baza fiscală comună a societăților (CCTB), baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) (4) și pachetul privind impozitarea economiei digitale (5), precum și pozițiile Parlamentului referitoare la aceste propuneri, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile Comisiei în curs de adoptare, în special privind baza fiscală comună a societăților (CCTB), baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) (4) și pachetul privind impozitarea economiei digitale (5), precum și pozițiile Parlamentului referitoare la aceste propuneri,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 ianuarie 2019 intitulată „Către un proces decizional mai eficient și mai democratic în domeniul politicii fiscale a UE” (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 ianuarie 2019 intitulată „Către un proces decizional mai eficient și mai democratic în domeniul politicii fiscale a UE” (COM(2019)0008),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 privind un plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 privind un plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (COM(2020)0312),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (6), propusă de Comisia specială pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (Comisia TAXE), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (6), propusă de Comisia specială pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (Comisia TAXE),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (7), propusă de cea de a doua Comisie specială pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (Comisia TAXE2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (7), propusă de cea de a doua Comisie specială pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (Comisia TAXE2),

| — | având în vedere recomandarea sa din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, propusă de Comisia sa de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a normelor de drept sau a administrării defectuoase în aplicarea dreptului Uniunii în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (Comisia PANA) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, propusă de Comisia sa de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a normelor de drept sau a administrării defectuoase în aplicarea dreptului Uniunii în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (Comisia PANA) (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (9), propusă de Comisia specială privind infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (TAX3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (9), propusă de Comisia specială privind infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (TAX3),

| — | având în vedere acțiunile întreprinse de Comisie ca urmare a fiecăreia dintre rezoluțiile Parlamentului menționate mai sus (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunile întreprinse de Comisie ca urmare a fiecăreia dintre rezoluțiile Parlamentului menționate mai sus (10),

| — | având în vedere studiul său intitulat „Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies” (Impactul digitalizării asupra chestiunilor fiscale internaționale: provocări și remedii) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său intitulat „Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies” (Impactul digitalizării asupra chestiunilor fiscale internaționale: provocări și remedii) (11),

| — | având în vedere Cadrul incluziv (CI) al G20/OCDE referitor la Planul de acțiune privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS) din octombrie 2015, în special acțiunea 1 privind provocările fiscale generate de digitalizare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul incluziv (CI) al G20/OCDE referitor la Planul de acțiune privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS) din octombrie 2015, în special acțiunea 1 privind provocările fiscale generate de digitalizare,

| — | având în vedere raportul intermediar al CI al G20/OCDE intitulat „Tax Challenges Arising from Digitalisation” (Provocările fiscale generate de digitalizare), adoptat în 2018, și programul său de lucru vizând formularea unei soluții de consens la provocările fiscale generate de digitalizarea economiei, adoptat în mai 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar al CI al G20/OCDE intitulat „Tax Challenges Arising from Digitalisation” (Provocările fiscale generate de digitalizare), adoptat în 2018, și programul său de lucru vizând formularea unei soluții de consens la provocările fiscale generate de digitalizarea economiei, adoptat în mai 2019,

| — | având în vedere declarația însoțitoare și rapoartele privind planurile din cadrul primului și celui de al doilea pilon, adoptate de CI al G20/OCDE în octombrie 2020, precum și rezultatele analizei economice și evaluării impactului efectuate de Secretariatul OCDE, anexate la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația însoțitoare și rapoartele privind planurile din cadrul primului și celui de al doilea pilon, adoptate de CI al G20/OCDE în octombrie 2020, precum și rezultatele analizei economice și evaluării impactului efectuate de Secretariatul OCDE, anexate la acestea,

| — | având în vedere rezultatele diferitelor summituri G7, G8 și G20 pe probleme fiscale internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele diferitelor summituri G7, G8 și G20 pe probleme fiscale internaționale,

| — | având în vedere activitatea în curs a Comitetului de experți al ONU pentru cooperare internațională în domeniul fiscal privind provocările fiscale legate de digitalizarea economiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea în curs a Comitetului de experți al ONU pentru cooperare internațională în domeniul fiscal privind provocările fiscale legate de digitalizarea economiei,

| — | având în vedere evaluarea inițială a impactului realizată de Comisie cu privire la o taxă digitală, din 14 ianuarie 2021 (Ares(2021)312667), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea inițială a impactului realizată de Comisie cu privire la o taxă digitală, din 14 ianuarie 2021 (Ares(2021)312667),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 intitulată „Echitatea fiscală într-o economie digitalizată și globalizată: BEPS 2.0” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 intitulată „Echitatea fiscală într-o economie digitalizată și globalizată: BEPS 2.0” (12),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0103/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0103/2021),

| A. | întrucât normele internaționale actuale privind impozitul pe profit se bazează pe principii elaborate la începutul secolului 20 și nu mai sunt adecvate pentru o economie din ce în ce mai globalizată și digitalizată, permițând astfel numeroase practici fiscale dăunătoare care subminează finanțele publice și concurența loială; |
| --- | --- |

A.

întrucât normele internaționale actuale privind impozitul pe profit se bazează pe principii elaborate la începutul secolului 20 și nu mai sunt adecvate pentru o economie din ce în ce mai globalizată și digitalizată, permițând astfel numeroase practici fiscale dăunătoare care subminează finanțele publice și concurența loială;

| B. | întrucât proporționalitatea și aplicabilitatea acestor norme fiscale internaționale fac în prezent obiectul unei reexaminări în contextul negocierilor din cadrul OCDE, în vederea asigurării competitivității întreprinderilor europene într-o economie din ce în ce mai globalizată și digitalizată; |
| --- | --- |

B.

întrucât proporționalitatea și aplicabilitatea acestor norme fiscale internaționale fac în prezent obiectul unei reexaminări în contextul negocierilor din cadrul OCDE, în vederea asigurării competitivității întreprinderilor europene într-o economie din ce în ce mai globalizată și digitalizată;

| C. | întrucât economia digitală a exacerbat problemele existente cauzate de dependența excesivă a întreprinderilor multinaționale de active necorporale, cum ar fi proprietatea intelectuală; |
| --- | --- |

C.

întrucât economia digitală a exacerbat problemele existente cauzate de dependența excesivă a întreprinderilor multinaționale de active necorporale, cum ar fi proprietatea intelectuală;

| D. | întrucât în urma crizei financiare din perioada 2008-2009 și a unei serii de dezvăluiri cu privire la diferite practici de evaziune fiscală, de planificare fiscală agresivă, de evitare a obligațiilor fiscale și de spălare a banilor, țările G20 au convenit să abordeze aceste chestiuni global, la nivelul OCDE, prin proiectul privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS), care a dus la Planul de acțiune BEPS; |
| --- | --- |

D.

întrucât în urma crizei financiare din perioada 2008-2009 și a unei serii de dezvăluiri cu privire la diferite practici de evaziune fiscală, de planificare fiscală agresivă, de evitare a obligațiilor fiscale și de spălare a banilor, țările G20 au convenit să abordeze aceste chestiuni global, la nivelul OCDE, prin proiectul privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS), care a dus la Planul de acțiune BEPS;

| E. | întrucât Planul de acțiune BEPS a reușit să stabilească un consens global cu privire la numeroase aspecte, pentru a combate evaziunea fiscală, planificarea fiscală agresivă și evitarea obligațiilor fiscale; întrucât, cu toate acestea, nu s-a ajuns la un acord în ceea ce privește abordarea provocărilor fiscale cauzate de digitalizarea economiei, astfel că, în 2015, a fost adoptat un raport final separat referitor la Acțiunea 1 a proiectului BEPS; |
| --- | --- |

E.

întrucât Planul de acțiune BEPS a reușit să stabilească un consens global cu privire la numeroase aspecte, pentru a combate evaziunea fiscală, planificarea fiscală agresivă și evitarea obligațiilor fiscale; întrucât, cu toate acestea, nu s-a ajuns la un acord în ceea ce privește abordarea provocărilor fiscale cauzate de digitalizarea economiei, astfel că, în 2015, a fost adoptat un raport final separat referitor la Acțiunea 1 a proiectului BEPS;

| F. | întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat o reformă a sistemului internațional de impozitare a întreprinderilor pentru combaterea evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale și a provocărilor legate de impozitarea economiei digitale; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat o reformă a sistemului internațional de impozitare a întreprinderilor pentru combaterea evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale și a provocărilor legate de impozitarea economiei digitale;

| G. | întrucât Comisia a prezentat două propuneri privind impozitarea economiei digitale în 2018, inclusiv o soluție temporară pe termen scurt ce introduce un impozit pe servicii digitale (ISD) și o soluție pe termen lung ce definește prezența digitală substanțială drept prezență impozabilă a întreprinderilor, care ar trebui să înlocuiască ISD; întrucât Comisia a prezentat la 25 octombrie 2016 o propunere de directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) (COM(2016)0683); întrucât Parlamentul a sprijinit toate aceste propuneri, dar ele nu au fost adoptate în Consiliu, ceea ce a forțat unele state membre să introducă în mod unilateral un ISD; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a prezentat două propuneri privind impozitarea economiei digitale în 2018, inclusiv o soluție temporară pe termen scurt ce introduce un impozit pe servicii digitale (ISD) și o soluție pe termen lung ce definește prezența digitală substanțială drept prezență impozabilă a întreprinderilor, care ar trebui să înlocuiască ISD; întrucât Comisia a prezentat la 25 octombrie 2016 o propunere de directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) (COM(2016)0683); întrucât Parlamentul a sprijinit toate aceste propuneri, dar ele nu au fost adoptate în Consiliu, ceea ce a forțat unele state membre să introducă în mod unilateral un ISD;

| H. | întrucât introducerea unor impozite necoordonate și distincte pe servicii digitale de către statele membre, cu diferite norme și criterii de impozitare, amplifică fragmentarea pe piața unică, creează mai multă incertitudine fiscală și este mai puțin eficientă decât o soluție comună la nivel european; |
| --- | --- |

H.

întrucât introducerea unor impozite necoordonate și distincte pe servicii digitale de către statele membre, cu diferite norme și criterii de impozitare, amplifică fragmentarea pe piața unică, creează mai multă incertitudine fiscală și este mai puțin eficientă decât o soluție comună la nivel european;

| I. | întrucât măsurile adoptate în mod unilateral de statele membre riscă să amplifice diferendele comerciale internaționale, care pot afecta atât întreprinderile digitale, cât și pe cele nedigitale de pe piața unică europeană; |
| --- | --- |

I.

întrucât măsurile adoptate în mod unilateral de statele membre riscă să amplifice diferendele comerciale internaționale, care pot afecta atât întreprinderile digitale, cât și pe cele nedigitale de pe piața unică europeană;

| J. | întrucât, în conformitate cu mandatul acordat de miniștrii de finanțe ai G20 în martie 2017 și în urma adoptării unui program de lucru în mai 2019, CI al OCDE/G20 privind BEPS, prin intermediul Grupului său operativ pentru economia digitală, a elaborat o soluție globală bazată pe consens, cu doi piloni: primul pilon se referă la repartizarea drepturilor de impozitare prin intermediul unor noi norme privind alocarea profitului și prezența impozabilă, iar al doilea pilon abordează celelalte aspecte ale BEPS, introducând măsuri menite să asigure un nivel minim de impozitare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în conformitate cu mandatul acordat de miniștrii de finanțe ai G20 în martie 2017 și în urma adoptării unui program de lucru în mai 2019, CI al OCDE/G20 privind BEPS, prin intermediul Grupului său operativ pentru economia digitală, a elaborat o soluție globală bazată pe consens, cu doi piloni: primul pilon se referă la repartizarea drepturilor de impozitare prin intermediul unor noi norme privind alocarea profitului și prezența impozabilă, iar al doilea pilon abordează celelalte aspecte ale BEPS, introducând măsuri menite să asigure un nivel minim de impozitare;

| K. | întrucât, la 12 octombrie 2020, CI al G20/OCDE a publicat un pachet constând într-o declarație însoțitoare și în rapoarte privind planurile din cadrul primului și celui de al doilea pilon, care reflectă opinii convergente despre o serie de caracteristici, principii și parametri de politică din ambii piloni, identificând în același timp aspectele politice și tehnice care mai trebuie abordate; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 12 octombrie 2020, CI al G20/OCDE a publicat un pachet constând într-o declarație însoțitoare și în rapoarte privind planurile din cadrul primului și celui de al doilea pilon, care reflectă opinii convergente despre o serie de caracteristici, principii și parametri de politică din ambii piloni, identificând în același timp aspectele politice și tehnice care mai trebuie abordate;

| L. | întrucât profiturile principalelor companii multinaționale din domeniul digital au crescut semnificativ în ultimii ani; întrucât măsurile de limitare a mișcării persoanelor ca răspuns la pandemia de COVID-19 au accelerat și mai mult această tendință a tranziției către o economie bazată pe servicii digitale, creând un dezavantaj suplimentar pentru întreprinderile fizice, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); întrucât este imperativ să se acționeze rapid, ținând seama de obiectivul CI al G20/OCDE de a-și încheia negocierile în iulie 2021, ca primă etapă valoroasă înspre o distribuție mai echitabilă a sarcinilor fiscale; |
| --- | --- |

L.

întrucât profiturile principalelor companii multinaționale din domeniul digital au crescut semnificativ în ultimii ani; întrucât măsurile de limitare a mișcării persoanelor ca răspuns la pandemia de COVID-19 au accelerat și mai mult această tendință a tranziției către o economie bazată pe servicii digitale, creând un dezavantaj suplimentar pentru întreprinderile fizice, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); întrucât este imperativ să se acționeze rapid, ținând seama de obiectivul CI al G20/OCDE de a-și încheia negocierile în iulie 2021, ca primă etapă valoroasă înspre o distribuție mai echitabilă a sarcinilor fiscale;

| M. | întrucât o legislație fiscală internațională adecvată este esențială pentru a preveni evaziunea fiscală și practicile de evitare a obligațiilor fiscale și pentru a elabora un sistem de impozitare echitabil și eficient care să abordeze inegalitatea și să asigure securitatea și stabilitatea, acestea fiind condiții prealabile pentru competitivitate, precum și pentru condiții de concurență echitabile între întreprinderi, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

M.

întrucât o legislație fiscală internațională adecvată este esențială pentru a preveni evaziunea fiscală și practicile de evitare a obligațiilor fiscale și pentru a elabora un sistem de impozitare echitabil și eficient care să abordeze inegalitatea și să asigure securitatea și stabilitatea, acestea fiind condiții prealabile pentru competitivitate, precum și pentru condiții de concurență echitabile între întreprinderi, în special pentru IMM-uri;

| N. | întrucât digitalizarea economiei a permis întreprinderilor mici în general și din diferite sectoare să devină mai competitive și să aibă acces la clienți noi; întrucât întreprinderile nou-înființate mai mici și întreprinderile de mai mici dimensiuni cu creștere rapidă ar trebui să rămână scutite de presiunile măsurilor UE pentru impozitarea economiei digitale; |
| --- | --- |

N.

întrucât digitalizarea economiei a permis întreprinderilor mici în general și din diferite sectoare să devină mai competitive și să aibă acces la clienți noi; întrucât întreprinderile nou-înființate mai mici și întreprinderile de mai mici dimensiuni cu creștere rapidă ar trebui să rămână scutite de presiunile măsurilor UE pentru impozitarea economiei digitale;

| O. | întrucât întreprinderile digitale se bazează în mare măsură pe active necorporale pentru crearea de conținut, în special prin utilizarea și monetizarea datelor utilizatorilor, iar această creare de valoare nu este captată de sistemele fiscale actuale; întrucât aceste fenomene determină o nepotrivire între locul creării de valoare și locul impozitării; |
| --- | --- |

O.

întrucât întreprinderile digitale se bazează în mare măsură pe active necorporale pentru crearea de conținut, în special prin utilizarea și monetizarea datelor utilizatorilor, iar această creare de valoare nu este captată de sistemele fiscale actuale; întrucât aceste fenomene determină o nepotrivire între locul creării de valoare și locul impozitării;

| P. | întrucât lipsa unui acord internațional sau a unui regulament la nivelul UE privind impozitarea economiei digitale constituie un obstacol pentru un mediu de afaceri mai competitiv și favorabil creșterii pe piața unică digitală; |
| --- | --- |

P.

întrucât lipsa unui acord internațional sau a unui regulament la nivelul UE privind impozitarea economiei digitale constituie un obstacol pentru un mediu de afaceri mai competitiv și favorabil creșterii pe piața unică digitală;

| Q. | întrucât criza economică severă cu care se confruntă Uniunea necesită politici fiscale moderne, care să permită statelor membre să colecteze, într-o manieră mai eficientă și mai eficace, impozitele datorate pentru activitățile desfășurate pe piața unică; |
| --- | --- |

Q.

întrucât criza economică severă cu care se confruntă Uniunea necesită politici fiscale moderne, care să permită statelor membre să colecteze, într-o manieră mai eficientă și mai eficace, impozitele datorate pentru activitățile desfășurate pe piața unică;

| R. | întrucât statele membre ar trebui să colaboreze îndeaproape și să adopte o poziție unită, puternică și ambițioasă în cadrul negocierilor fiscale internaționale; |
| --- | --- |

R.

întrucât statele membre ar trebui să colaboreze îndeaproape și să adopte o poziție unită, puternică și ambițioasă în cadrul negocierilor fiscale internaționale;

| S. | întrucât în concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2020 se afirmă că Consiliul European va „evalua situația lucrărilor referitoare la impozitarea digitală, care reprezintă o chestiune importantă” în martie 2021; |
| --- | --- |

S.

întrucât în concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2020 se afirmă că Consiliul European va „evalua situația lucrărilor referitoare la impozitarea digitală, care reprezintă o chestiune importantă” în martie 2021;

| T. | întrucât miniștrii finanțelor din G20 se vor reuni în perioadele 7-8 aprilie 2021 și 9-10 iulie 2021 și vor face bilanțul negocierilor pentru cadrul incluziv cu privire la ambii piloni ai negocierilor internaționale, |
| --- | --- |

T.

întrucât miniștrii finanțelor din G20 se vor reuni în perioadele 7-8 aprilie 2021 și 9-10 iulie 2021 și vor face bilanțul negocierilor pentru cadrul incluziv cu privire la ambii piloni ai negocierilor internaționale,

Abordarea provocărilor fiscale generate de digitalizarea economiei

| 1. | observă că normele fiscale internaționale actuale datează de la începutul secolului 20 și că drepturile de impozitare se bazează în principal pe prezența fizică a întreprinderilor; subliniază că digitalizarea și bazarea în mare măsură pe active necorporale au sporit considerabil capacitatea întreprinderilor de a desfășura activități comerciale semnificative într-o jurisdicție fără a avea o prezență fizică în jurisdicția respectivă și, prin urmare, impozitele plătite într-o jurisdicție nu mai reflectă valoarea și profiturile create acolo, ceea ce poate conduce la erodarea bazei impozabile și la transferul profiturilor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită o alocare nouă și mai echitabilă a drepturilor de impozitare pentru întreprinderile multinaționale puternic digitalizate și o revizuire a conceptului tradițional de sediu permanent, deoarece acesta nu acoperă economia digitalizată; reamintește poziția Parlamentului privind C(C)CTB în favoarea creării unui sediu virtual permanent, ținând seama de locul în care se înregistrează valoarea și pe baza valorii și a profiturilor generate de utilizatori; subliniază că utilizatorii platformelor online și consumatorii de servicii digitale sunt în prezent elemente centrale ale creării de valoare de către întreprinderile extrem de digitalizate și nu pot fi transferați în afara unei jurisdicții în același mod precum capitalul și forța de muncă și, prin urmare, ar trebui să se țină cont de ei la definirea unei noi prezențe impozabile pentru a oferi o soluție efectivă împotriva planificării fiscale agresive și a eludării fiscale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | împărtășește preocuparea că o definiție restrictivă a problemelor în cauză ar conduce la elaborarea unor norme specifice numai pentru anumite întreprinderi; atrage atenția că prețurile de transfer, definiția sediilor permanente și decalajele în materie de impozitare care rezultă din diverse sisteme fiscale excesiv de complexe trebuie să fie reexaminate, îndeosebi în ceea ce privește convențiile de evitare a dublei impuneri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că noile soluții de impozitare a economiei digitale ar trebui, de preferință, să impoziteze profiturile, nu veniturile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de evoluția semnificativă a economiilor noastre cauzată de digitalizare și globalizare; ia act de efectele pozitive ale digitalizării asupra societății și economiilor noastre, precum și de marele potențial al digitalizării pentru administrația fiscală, care servește drept instrument cu ajutorul căruia se pot oferi servicii mai bune cetățenilor, se poate spori încrederea publicului în autoritățile fiscale și se poate îmbunătăți competitivitatea; regretă deficiențele sistemului fiscal internațional, care nu este întotdeauna în măsură să abordeze corespunzător provocările globalizării și ale digitalizării; solicită un acord internațional care să vizeze un sistem fiscal echitabil și efectiv, respectând, în același timp, suveranitatea națională în domeniul impozitării; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită o reformă a sistemului fiscal pentru a combate frauda fiscală și evitarea obligațiilor fiscale; subliniază că Uniunea și statele sale membre ar trebui să preia inițiativa pentru a răspunde acestor deficiențe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că este necesar ca întreprinderile multinaționale să fie impozitate pe baza unei formule echitabile și eficiente de alocare a drepturilor de impozitare între țări; reamintește propunerea Comisiei privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB); |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că este necesar să se găsească soluții la problema subimpozitării economiei digitalizate; subliniază că este necesar să se ia în considerare mobilitatea inerentă a multinaționalelor puternic digitalizate, în special în vederea creării de valoare, și să se asigure o distribuție echitabilă a drepturilor de impozitare între toate țările în care acestea desfășoară activități economice și creează valoare, inclusiv activități de cercetare și dezvoltare (C&D); constată că unele acorduri existente privind dubla impozitare pot împiedica alocarea echitabilă a dreptului de impozitare și solicită actualizarea acestora; evidențiază situația specială a statelor membre mici periferice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că sunt necesare studii suplimentare privind sarcina fiscală globală a diferitelor modele de afaceri; regretă că evitarea obligațiilor fiscale nu doar că afectează colectarea veniturilor publice, ceea ce împiedică prestarea serviciilor publice și transferă sarcina fiscală către cetățeanul de rând, creând astfel mai multe inegalități, ci are și un efect de denaturare a piețelor, dezavantajând întreprinderile, în special IMM-urile, și creând bariere pentru noii intrați pe piață de la nivel local; subliniază că este necesar să se ia în considerare potențialele bariere la intrarea pe piață pentru IMM-uri, pentru a evita crearea unui sector cu doar câțiva actori mari; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că, în medie, pentru întreprinderile digitale se aplică o rată de impozitare efectivă de numai 9,5 %, comparativ cu 23,2 % pentru modelele de afaceri tradiționale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că, între timp, cererea de servicii digitalizate a explodat ca urmare a obligației de a realiza multe sarcini de la distanță, în contextul pandemiei de COVID-19; observă, prin urmare, că furnizorii de astfel de servicii digitalizate s-au regăsit într-o poziție mai favorabilă decât întreprinderile tradiționale, în special IMM-urile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că raportul final al OCDE/G20 privind BEPS 1-2015 concluzionează că economia digitală devine din ce în ce mai mult economia însăși; recunoaște digitalizarea rapidă a majorității sectoarelor economice și necesitatea unui sistem fiscal adaptat exigențelor viitorului, care să nu separe economia digitală, dar să asigure repartizarea echitabilă a veniturilor în diferitele țări în care este creată valoare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | observă că este important să se facă distincția între rolul impozitării și cel al reglementării deopotrivă și că viitoarele politici fiscale digitale nu ar trebui să fie elaborate astfel încât să corecteze deficiențele din economia digitală, cum ar fi chiriile obținute din puterea de monopol asupra informațiilor, măsurile de reglementare fiind, în schimb, mai adecvate; |
| --- | --- |

13.

Un acord multilateral global: calea preferată, dar nu singura cale de urmat

| 14. | solicită un acord internațional care să vizeze un sistem fiscal echitabil și efectiv; salută eforturile din CI al G20/OCDE de a se ajunge la un consens global cu privire la o reformă multilaterală a sistemului fiscal internațional pentru a aborda provocările transferului continuu de profituri și ale economiei digitalizate; regretă, cu toate acestea, că termenul pentru încheierea unui acord, stabilit pentru sfârșitul anului 2020, nu a fost respectat; recunoaște progresele înregistrate în discuțiile privind propunerile la nivel tehnic, în pofida întârzierilor cauzate de pandemia de COVID-19, și solicită un acord rapid până la jumătatea anului 2021, în cadrul unui proces de negociere incluziv; invită statele membre ale UE să se implice în mod activ în problemele fiscale și în alte foruri internaționale, cum ar fi ONU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că abordarea bazată pe doi piloni propusă în CI al G20/OCDE nu limitează economia digitală, ci caută o soluție cuprinzătoare la noile provocări ale economiei digitale; ia act de opiniile divergente ale membrilor cadrului incluziv; consideră, cu toate acestea, că ambii piloni ar trebui considerați complementari și ar trebui să fie adoptați până la jumătatea anului 2021; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că al doilea pilon urmărește să abordeze restul provocărilor BEPS, în special asigurând faptul că întreprinderile multinaționale mari, inclusiv cele digitalizate, plătesc o rată minimă efectivă a impozitului pe profit, indiferent unde sunt situate; salută noul impuls dat negocierilor din cadrul CI al G20/OCDE de recentele propuneri ale administrației SUA privind „un stimulent puternic pentru națiuni de a se alătura unui acord global care pune în aplicare norme fiscale minime la nivel mondial”; observă că astfel de propuneri includ o creștere la 21 % a impozitului minim pe venitul global provenit din bunuri necorporale și impozitat la un nivel redus (GILTI) și o rată a SHIELD (stoparea inversiunilor dăunătoare și eliminarea evoluțiilor cu un nivel scăzut de impozitare) care ar fi echivalentă cu rata GILTI în cazul în care nu se ajunge la un acord global cu privire la pilonul II (13); consideră că orice rată minimă efectivă ar trebui să fie stabilită la un nivel echitabil și suficient pentru a descuraja transferul profiturilor și a preveni concurența fiscală dăunătoare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia și Consiliul să se asigure că viitoarele compromisuri ale negocierilor G20/OECD FI iau în considerare interesele UE și evită creșterea complexității și a birocrației suplimentare pentru IMM-uri și cetățeni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută eforturile depuse de secretariatul OCDE pentru a găsi o soluție privind modalitatea de adaptare a normelor noastre fiscale internaționale actuale la o economie globalizată și digitală; salută propunerea din cadrul pilonului I privind o nouă prezență impozabilă și noi drepturi de impozitare care ar crea posibilitatea de a impozita întreprinderile multinaționale în jurisdicțiile de piață, chiar și în cazul în care acestea nu au o prezență fizică, pe baza activității lor economice; reliefează că interacțiunea cu utilizatorii și consumatorii contribuie semnificativ la crearea de valoare în modelele de afaceri puternic digitale și, în consecință, ar trebui luată în considerare la alocarea drepturilor de impozitare; observă că unele opțiuni de politică rămân să fie stabilite la nivel mondial; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște că așa-numita „sumă A” ar crea un nou drept de impozitare pentru jurisdicțiile de pe piață; subliniază că domeniul de aplicare al acestor noi drepturi de impozitare ar trebui să acopere toate întreprinderile multinaționale mari care s-ar putea angaja în practici BEPS și cel puțin întreprinderile care furnizează servicii digitale automatizate și care sunt orientate spre consumatori, fără a crea sarcini suplimentare și inutile pentru IMM-uri și evitând creșterea prețurilor serviciilor pentru consumatori; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre să sprijine un acord care să asigure realocarea unor sume suficiente din profituri pentru jurisdicțiile de piață și care ar trebui să depășească distincția dintre profiturile obișnuite și cele excepționale, care ar putea să conducă doar la o distincție artificială; |
| --- | --- |

20.

| 21. | este preocupat de faptul că un sistem prea complex ar putea, în realitate, să creeze noi oportunități de eludare a normelor recent convenite și invită OCDE și statele membre negociatoare să depună eforturi pentru a găsi o soluție simplă și realizabilă; solicită să se ia în considerare constatările legate de impactul administrativ al Planului de acțiune BEPS al OCDE/G20; |
| --- | --- |

21.

| 22. | recomandă ca opțiunile de politică apărate de statele membre în cadrul negocierilor să reducă complexitatea; sprijină, prin urmare, procesele administrative simplificate pentru întreprinderile multinaționale supuse noilor drepturi de impozitare, având în vedere și ușurarea sarcinii de punere în aplicare pentru statele membre, luând în considerare statele membre care nu sunt implicate în regimuri fiscale ce denaturează concurența, cum ar fi așa-numitele „acorduri oneroase”; consideră că ar fi adecvată o reformă a principiului concurenței depline; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia și Consiliul să intensifice dialogul cu noua administrație a SUA privind politica fiscală digitală, cu scopul de a găsi o abordare comună în cadrul negocierilor din CI al G20/OCDE înainte de luna iunie 2021; salută declarația recentă a noii administrații a SUA privind reangajarea în mod activ în negocierile din cadrul OCDE, pentru a se ajunge la un acord și a se renunța la conceptul „sferei de siguranță”; invită Comisia să evalueze cu atenție implicațiile noilor ajustări propuse de SUA pentru pilonul I; invită statele membre să se opună clauzei „sferei de siguranță”, care riscă să submineze grav eforturile de reformă; invită Comisia să continue cu o propunere proprie privind abordarea provocărilor pe care le prezintă economia digitalizată, dacă va fi inclusă o clauză a „sferei de siguranță” în pilonul I al reformei; reamintește, în această privință, propunerea pe termen lung a Comisiei care vizează o prezență digitală substanțială; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de propunerea privind un mecanism de prevenire și soluționare a litigiilor pentru a evita dubla impunere și a crește nivelul de acceptare al noilor norme; subliniază rolul important al acestui mecanism, în special pentru perioada de tranziție până la instituirea noului regim fiscal internațional; subliniază însă că securitatea fiscală este realizată cel mai bine prin stabilirea unor norme simple, clare și armonizate care să prevină de la început litigiile; subliniază că niciun mecanism de prevenire și soluționare a litigiilor nu ar trebui să dezavantajeze țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | înțelege că, în cazul unui acord internațional, ar trebui evitate litigiile comerciale dăunătoare și represaliile care ar putea avea efecte negative asupra altor sectoare economice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să își finalizeze propria evaluare a impactului privind efectele primului și ale celui de-al doilea pilon asupra colectării veniturilor pentru statele membre și să informeze Consiliul și Parlamentul despre constatările sale; invită Comisia, pe baza acestei evaluări a impactului, să ofere consiliere și orientări statelor membre pentru a adopta poziții în negocieri care să apere interesele UE; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită fiecare stat membru și Comisia să își coordoneze pozițiile pentru a se exprima unitar; |
| --- | --- |

27.

Apel la o acțiune imediată a UE

| 28. | regretă că eșecul CI al G20/OCDE de a găsi o soluție în octombrie 2020 a prelungit subimpozitarea economiei digitale; subliniază că pandemia de COVID-19 a adus beneficii în mare măsură întreprinderilor digitalizate, în special celor care și-au putut extinde operațiunile, în timp ce multe alte întreprinderi, în special IMM-urile, au avut de suferit și că a accelerat tranziția către o economie digitală, scoțând astfel și mai mult în evidență necesitatea de a găsi soluții multilaterale pentru reformarea sistemului fiscal actual, în scopul de a asigura că economia digitală aduce o contribuție echitabilă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că guvernele trebuie să colecteze resurse fără precedent pentru a se redresa în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și că mobilizarea veniturilor din sectoarele subimpozitate poate contribui la finanțarea redresării; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că provocările fiscale generate de economia digitală reprezintă o problemă globală și că este nevoie urgentă de un acord la nivelul statelor G20/OECD pentru a face posibilă coordonarea internațională; este de părere că o soluție internațională ambițioasă și armonizată este cu mult superioară unui mozaic de taxe digitale naționale sau regionale care comportă riscuri potențiale și are șanse semnificativ mai mari să găsească sprijin în unanimitate în Consiliu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | insistă, prin urmare, ca, indiferent de progresul negocierilor din CI al G20/OCDE, UE să fie pregătită să dispună de o soluție de rezervă și să își pună în aplicare propriile soluții de impozitare a economiei digitale până la sfârșitul anului 2021, în special deoarece propunerile OCDE privesc doar un grup restrâns de întreprinderi și se pot dovedi a fi insuficiente; invită Comisia să respecte Acordul interinstituțional privind cooperarea în chestiunile bugetare din 16 decembrie 2020, prezentându-și propunerile de taxă digitală până în iunie 2021, anticipând, în același timp, compatibilitatea acestora cu reforma din CI al G20/OCDE, dacă există un acord cu privire la aceasta; recomandă Comisiei să prezinte o foaie de parcurs, luând în considerare scenarii diferite, în special cu sau fără acord la nivelul OCDE până la jumătatea anului - 2021; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să ia în considerare, în special, introducerea unui impozit temporar pe servicii digitale la nivelul UE ca prim pas necesar; subliniază că, dacă se ajunge la un acord internațional în CI al OCDE/G20, aceste soluții europene ar trebui adaptate în consecință; reamintește că un ISD al UE poate fi avut în vedere doar ca un prim pas temporar; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită UE să pună în aplicare viitorul rezultat al negocierilor internaționale într-o manieră armonizată și invită Comisia să formuleze o propunere în acest scop; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că eșecul negocierilor în cadrul OCDE va conduce la continuarea fragmentării în legătură cu taxele digitale, care ar putea fi dăunătoare și pentru întreprinderile europene care urmăresc să își extindă modelul de afaceri pe alte piețe; reamintește că este important să se ajungă la un acord la nivelul OCDE pentru a evita potențialele războaie comerciale; subliniază că, deși fiscalitatea este o competență a statelor membre, este necesară o coordonare puternică; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că întreprinderile digitale din UE care își au sediul într-un stat membru al UE și sunt supuse impozitului pe profit în UE sunt dezavantajate în comparație cu întreprinderile străine care nu au „prezență fizică” în niciun stat membru și, prin urmare, pot evita plata impozitelor pe profit în UE chiar dacă operează cu utilizatori europeni; subliniază necesitatea de a crea condiții de concurență echitabile în UE pentru furnizorii de servicii tradiționale și pentru furnizorii de servicii digitalizate automatizate, precum și pentru întreprinderile orientate către consumatori, asigurându-se că acestea din urmă sunt impozitate acolo unde obțin profiturile și la o rată echitabilă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că orice ISD la nivelul UE trebuie să evite generarea unor creșteri inutile ale costurilor de conformare fiscală și să ofere definiții clare ale veniturilor impozabile și dispoziții transparente ușor de respectat și de aplicat, precum și să promoveze securitatea juridică și în materie de reglementare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită adoptarea unor norme proporționale pentru a evita subminarea IMM-urilor, a întreprinderilor nou-înființate și a întreprinderilor care sunt implicate în procesul de digitalizare a activităților lor; subliniază că politica fiscală poate fi unul dintre instrumentele de sprijinire a competitivității pieței unice în această privință; evidențiază că este necesară o politică fiscală favorabilă creșterii, menită să consolideze competitivitatea internațională a pieței unice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază necesitatea de a revizui normele existente privind dubla impunere pentru a se asigura că toate profiturile care părăsesc UE sunt impozitate; |
| --- | --- |

38.

| 39. | observă că unele state membre consideră impozitarea întreprinderilor digitale mari o problemă urgentă și, în consecință, au introdus impozite pe serviciile digitale la nivel național; constată că aceste impozite digitale naționale au un impact asupra comerțului și negocierilor internaționale; atrage însă atenția că introducerea unor soluții naționale de manieră unilaterală poate genera un risc de fragmentare și incertitudine fiscală pe piața unică; subliniază că multiplicarea măsurilor naționale face cu atât mai necesară introducerea unei soluții europene coordonate; reamintește că aceste măsuri naționale ar trebui eliminate treptat dacă se va găsi o soluție multilaterală eficientă; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că, deși fiscalitatea este în primul rând o competență a statelor membre, acestea trebuie, în cea mai mare măsură posibilă, să o exercite în conformitate cu principiile comune ale legislației UE pentru a asigura coerența între cadrele naționale, permițând astfel o concurență loială și evitând un impact negativ asupra coerenței generale a principiilor fiscale ale UE; |
| --- | --- |

40.

| 41. | observă că Consiliul nu a ajuns la un acord cu privire la niciuna dintre propunerile conexe ale Comisiei, și anume impozitul pe serviciile digitale, prezența digitală semnificativă sau CCTB și CCCTB; invită statele membre să își reconsidere poziția cu privire la aceste propuneri, în cazul în care negocierile în cadrul OCDE vor eșua, în special având în vedere circumstanțele fără precedent ale crizei provocate de pandemia de COVID-19, sau să aibă în vedere integrarea lor într-o potențială viitoare implementare a acordurilor OCDE și să ia în considerare toate opțiunile prevăzute de tratate dacă nu se poate ajunge la un acord unanim; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită statele membre să relanseze dialogul politic la nivel înalt, în Consiliu, pentru a pregăti terenul pentru o decizie privind impozitarea economiei digitale pe piața unică, indiferent de rezultatul negocierilor internaționale; invită Consiliul să facă progrese în ceea ce privește dosarele legislative deja adoptate de Parlament, pentru a respecta principiul cooperării loiale între instituțiile UE; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută evaluarea inițială a impactului realizată de Comisie cu privire la o taxă digitală, din 14 ianuarie 2021; constată că digitalizarea poate spori productivitatea și bunăstarea consumatorilor, dar că este, de asemenea, extrem de important să se asigure că întreprinderile mari, foarte digitalizate, contribuie în mod echitabil la societate; invită Comisia să examineze cu atenție dacă domeniul de aplicare, definirea și segmentarea activităților, tranzacțiilor, serviciilor sau întreprinderilor digitale vor fi în concordanță cu eforturile internaționale de a găsi o soluție globală; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ia act de cele trei opțiuni de politică fiscală menționate în evaluarea inițială a impactului, inclusiv:






  (a) | o majorare a impozitului pe profit care ar fi compatibilă cu negocierile internaționale și cu acordurile fiscale bilaterale; |
| --- | --- | --- |

44.

(a)

o majorare a impozitului pe profit care ar fi compatibilă cu negocierile internaționale și cu acordurile fiscale bilaterale;

| (b) | un impozit bazat pe venituri în absența unei soluții eficace convenite la nivel internațional, subliniază totuși că un impozit digital ar trebui, de preferință, să impoziteze profiturile; |
| --- | --- |

(b)

un impozit bazat pe venituri în absența unei soluții eficace convenite la nivel internațional, subliniază totuși că un impozit digital ar trebui, de preferință, să impoziteze profiturile;

| (c) | un impozit asupra tranzacțiilor digitale efectuate între întreprinderi în UE și percepe riscul de a se transfera sarcina plății impozitelor de la întreprinderile digitalizate mari la întreprinderile mai mici care se bazează pe aceste servicii; |
| --- | --- |

(c)

un impozit asupra tranzacțiilor digitale efectuate între întreprinderi în UE și percepe riscul de a se transfera sarcina plății impozitelor de la întreprinderile digitalizate mari la întreprinderile mai mici care se bazează pe aceste servicii;

| 45. | solicită o evaluare detaliată a impactului pe care fiecare opțiune l-ar avea atât asupra agendei digitale a UE, cât și asupra pieței unice, precum și a eventualelor litigii comerciale și represalii din partea altor actori economici și a posibilelor efecte de propagare în alte sectoare economice; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită ca Parlamentul să joace un rol mai important în procedurile legislative din domeniul fiscal; invită Comisia să exploreze toate posibilitățile oferite de tratate; ia act, în această privință, de foaia de parcurs propusă de Comisie pentru votul cu majoritate calificată în comunicarea sa din 15 ianuarie 2019 intitulată „Către un proces decizional mai eficient și mai democratic în domeniul politicii fiscale a UE”; |
| --- | --- |

46.

O taxă digitală ca nouă resursă proprie a UE

| 47. | salută Acordul interinstituțional (AII) din 16 decembrie 2020 încheiat între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (14), în conformitate cu principiul universalității, și reamintește angajamentul obligatoriu din punct de vedere juridic al Comisiei de a înainta până în iunie 2021 o propunere legislativă privind introducerea unei taxe digitale a UE ca resursă proprie; subliniază angajamentul obligatoriu din punct de vedere juridic al Parlamentului, Consiliului și Comisiei de a urma, fără întârziere, etapele stabilite în foaia de parcurs, în vederea introducerii acesteia până cel târziu la 1 ianuarie 2023; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reamintește că, într-o serie de rapoarte și rezoluții, Parlamentul și-a reafirmat cu o largă majoritate angajamentul față de introducerea unei taxe digitale a UE ca resursă proprie (15); |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că AII, inclusiv foaia de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii, obligă Consiliul, Parlamentul și Comisia să avanseze în mod ireversibil către o taxă digitală la nivelul UE, care va intra integral în bugetul pe termen lung al UE ca resursă proprie și ca sursă stabilă de venituri pe termen lung; subliniază că, indiferent dacă normele de bază vor fi stabilite la nivelul OCDE sau la nivelul UE, veniturile generate de impozitarea economiei digitale în statele membre pot și trebuie să devină resursă proprie; consideră că aceeași abordare ar trebui urmată și pentru orice alte venituri generate de orice acord la nivelul OCDE; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că veniturile taxei digitale a UE ar urma să fie strâns legate de frontierele deschise ale pieței unice și de „Uniunea digitală” și, în consecință, ar constitui o bază foarte adecvată și autentică pentru o resursă proprie a UE; subliniază că alocarea acestui nou flux de venituri publice la bugetul UE ar contribui la rezolvarea mai multor aspecte problematice legate de echivalența fiscală și coerența fiscală; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită o structură fiscală și norme de punere în aplicare care să vizeze reducerea la minimum a riscurilor ca cetățenii și consumatorii din UE să suporte orice fel de consecințe economice; este convins că transformarea veniturilor obținute din taxa digitală într-o resursă proprie la bugetul UE ar contribui la dispersarea și redistribuirea acestor costuri în mod echitabil între statele membre ale UE; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reamintește că resursele proprii bazate pe taxa digitală a UE și/sau pe normele OCDE nu trebuie să fie alocate în mod oficial niciunui element de cheltuieli sau fond specific, în conformitate cu principiul universalității; reamintește că acestea vor constitui venituri generale, împreună cu alte noi resurse proprii, a căror valoare totală ar trebui să fie suficientă pentru a acoperi cel puțin costurile rambursărilor Instrumentului de redresare al UE Next Generation EU; reamintește că orice venit provenit din noi resurse proprii care depășește nevoile reale de rambursare va continua să servească bugetului UE ca venit general; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește că, astfel cum se menționează la punctul G din anexa II la AII, instituțiile recunosc că introducerea unui pachet de noi resurse proprii ar trebui să sprijine finanțarea adecvată a cheltuielilor Uniunii în CFM; |
| --- | --- |

53.

| 54. | susține că veniturile generate de taxa digitală a UE vor face parte dintr-un pachet de noi resurse proprii ale cărui venituri vor fi cel puțin suficiente pentru a acoperi, prin intermediul bugetului UE pe termen lung, costurile viitoare de rambursare (principalul și dobânda) a componentei de granturi a Instrumentului de redresare al UE, care se preconizează că vor fi în medie de aproximativ 15 miliarde EUR pe an și de maximum 29,25 miliarde EUR pe an din 2028 până în 2058, evitându-se, în același timp, o reducere a cheltuielilor pentru programele UE; observă că veniturile sunt estimate a se situa între câteva miliarde de euro și câteva zeci de miliarde de euro, în funcție de mai mulți factori, printre care definiția exactă a bazei impozabile, entitatea impozabilă, locul de impozitare, calculul și rata de impozitare, precum și ratele de creștere economică în sectoarele vizate; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că introducerea unui pachet de noi resurse proprii, astfel cum se prevede în foaia de parcurs a AII, inclusiv taxa digitală a UE, va spori autonomia financiară a UE și capacitatea sa de a răspunde așteptărilor cetățenilor UE în ceea ce privește obiectivele de politică strategică ale UE, cum ar fi o piață unică europeană echitabilă și puternică, Pactul verde european bazat pe o tranziție justă, Pilonul european al drepturilor sociale și transformarea digitală, precum și crearea de valoare adăugată la nivelul UE, cu creșteri mari ale eficienței în comparație cu cheltuielile naționale; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reamintește că veniturile provenite din taxa digitală a UE trebuie să contribuie la rambursarea Instrumentului de redresare și la finanțarea cheltuielilor pentru programele și fondurile Uniunii; reafirmă, în acest sens, că orice parte din veniturile din taxele digitale reținute de statele membre ar trebui să fie strict proporțională cu costurile de colectare pe care acestea le suportă și nu ar trebui să dezavantajeze în mod nejustificat bugetul UE; |
| --- | --- |

56.

| 57. | îndeamnă Comisia să includă poziția Parlamentului atunci când pregătește propuneri legislative privind o taxă digitală a UE ca resursă proprie și decizia revizuită privind resursele proprii și invită Consiliul să adopte rapid propunerea în conformitate cu foaia de parcurs; încurajează instituțiile să se angajeze rapid și constructiv în „dialogul periodic” prevăzut în foaia de parcurs convenită privind resursele proprii; îndeamnă Consiliul European să aprobe un rol de lider ferm al UE în eforturile depuse la nivel mondial pentru o impozitare mai echitabilă, prin luarea de măsuri rapide și hotărâte în vederea introducerii unei taxe digitale ca resursă proprie în cursul anului 2021; salută, în acest sens, declarația membrilor Consiliului European din 25 martie 2021, care subliniază angajamentul lor față de acest efort; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/45929/021020-euco-final-conclusions-ro.pdf

(2)  https://www.consilium.europa.eu/media/45138/210720-euco-final-conclusions-ro.pdf

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13350-2020-INIT/ro/pdf

(4)  Propunerea de directivă a Consiliului din 25 octombrie 2016 privind o bază fiscală comună a societăților (CCTB), (COM(2016)0685), și propunerea din 25 octombrie 2016 privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), COM(2016)0683.

(5)  Pachetul constă în comunicarea Comisiei din 21 martie 2018 intitulată „A sosit momentul instituirii unui standard de impozitare modern, echitabil și eficient pentru economia digitală” (COM(2018)0146), în propunerea de directivă a Consiliului din 21 martie 2018 de stabilire a normelor de impozitare a societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale (COM(2018)0147), în propunerea de directivă a Consiliului din 21 martie 2018 privind un sistem comun de impozitare a serviciilor digitale pentru veniturile rezultate din furnizarea anumitor servicii digitale (COM(2018)0148) și în Recomandarea Comisiei din 21 martie 2018 referitoare la impozitarea societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale (C(2018)1650).

(6)  JO C 366, 27.10.2017, p. 51.

(7)  JO C 101, 16.3.2018, p. 79.

(8)  JO C 369, 11.10.2018, p. 123.

(9)  JO C 108, 26.3.2021, p. 8.

(10)  Măsurile adoptate în comun la 16 martie 2016 ca urmare a rezoluției referitoare la favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune și a rezoluțiilor TAXE, măsurile adoptate în 16 noiembrie 2016 ca urmare a rezoluției TAXE 2, măsurile adoptate ca urmare a recomandării PANA din aprilie 2018, precum și măsurile adoptate în 27 august 2019 ca urmare a rezoluției TAX3.

(11)  Hadzhieva, E., „Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic A – Politici economice, științifice și privind calitatea, februarie 2019.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0102.

(13)  The Made In America Tax Plan (Planul de impozitare „Made In America”), 2021, US Department of the Treasury, p. 12.

(14)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(15)  În special în rezoluțiile sale din 14 martie 2018 referitoare la reforma sistemului de resurse proprii al Uniunii Europene (JO C 162, 10.5.2019, p. 71), din 14 noiembrie 2018 intitulată „Raportul interimar privind cadrul financiar multianual 2021-2027 – Poziția Parlamentului în vederea încheierii unui acord” (JO C 363, 28.10.2020, p. 179), din 10 octombrie 2019 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 și la resursele proprii: este timpul să răspundem așteptărilor cetățenilor (Texte adoptate, P9_TA(2019)0032), din 15 mai 2020 privind noul cadru financiar multianual, resursele proprii și planul de redresare (Texte adoptate, P9_TA(2020)0124) și din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (Texte adoptate, P9_TA(2020)0206) și rezoluția sa legislativă din 16 septembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (Texte adoptate, P9_TA(2020)0220).

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/64

---

P9_TA(2021)0148

Asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta (2021/2611(RSP))

(2021/C 506/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 4, 5, 6, 7, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 4, 5, 6, 7, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 6, 7, 8, 10, 11, 12 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6, 7, 8, 10, 11, 12 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 15 noiembrie 2017 (1), 28 martie 2019 (2) și 16 decembrie 2019 (3) referitoare la statul de drept în Malta, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 15 noiembrie 2017 (1), 28 martie 2019 (2) și 16 decembrie 2019 (3) referitoare la statul de drept în Malta,

| — | având în vedere audierile, schimburile de opinii și vizitele delegațiilor efectuate de Grupul de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne din 15 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierile, schimburile de opinii și vizitele delegațiilor efectuate de Grupul de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne din 15 noiembrie 2017,

| — | având în vedere schimburile de scrisori dintre președintele Grupului de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale și prim-ministrul Maltei, ultimul dintre acestea având loc în aprilie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere schimburile de scrisori dintre președintele Grupului de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale și prim-ministrul Maltei, ultimul dintre acestea având loc în aprilie 2021,

| — | având în vedere Rezoluția 2293 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 26 iunie 2019, intitulată „Asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta și în afara acesteia – să ne asigurăm că întregul adevăr iese la iveală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2293 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 26 iunie 2019, intitulată „Asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta și în afara acesteia – să ne asigurăm că întregul adevăr iese la iveală”,

| — | având în vedere raportul privind acțiunile întreprinse în urma Rezoluției 2293 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, aprobat de Comisia pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării Parlamentare la 8 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind acțiunile întreprinse în urma Rezoluției 2293 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, aprobat de Comisia pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării Parlamentare la 8 decembrie 2020,

| — | având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 8 octombrie 2020 referitor la zece legi și proiecte de legi de punere în aplicare a propunerilor legislative care fac obiectul avizului CDL-AD(2020)006, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 8 octombrie 2020 referitor la zece legi și proiecte de legi de punere în aplicare a propunerilor legislative care fac obiectul avizului CDL-AD(2020)006,

| — | având în vedere raportul Comisiei Europene din 2020 privind statul de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei Europene din 2020 privind statul de drept,

| — | având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție din 20 aprilie 2021 pronunțată în cauza Repubblika/Il-Prim Ministru (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție din 20 aprilie 2021 pronunțată în cauza Repubblika/Il-Prim Ministru (4),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană este fondată pe valori precum respectul pentru demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectul pentru drepturile omului, inclusiv pentru drepturile persoanelor aparținând minorităților; întrucât aceste valori sunt universale și comune statelor membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană este fondată pe valori precum respectul pentru demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectul pentru drepturile omului, inclusiv pentru drepturile persoanelor aparținând minorităților; întrucât aceste valori sunt universale și comune statelor membre;

| B. | întrucât statul de drept și respectarea democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a valorilor și principiilor consacrate în tratatele UE și în instrumentele internaționale privind drepturile omului reprezintă obligații care revin Uniunii și statelor sale membre și care trebuie îndeplinite; întrucât, în conformitate cu articolul 2, articolul 3 alineatul (1) și articolul 7 din TUE, Uniunea are posibilitatea de a acționa pentru a-și proteja valorile comune pe care se întemeiază; |
| --- | --- |

B.

întrucât statul de drept și respectarea democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a valorilor și principiilor consacrate în tratatele UE și în instrumentele internaționale privind drepturile omului reprezintă obligații care revin Uniunii și statelor sale membre și care trebuie îndeplinite; întrucât, în conformitate cu articolul 2, articolul 3 alineatul (1) și articolul 7 din TUE, Uniunea are posibilitatea de a acționa pentru a-și proteja valorile comune pe care se întemeiază;

| C. | întrucât Carta face parte din dreptul primar al UE; întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă sunt consacrate la articolul 11 din Cartă și la articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO); |
| --- | --- |

C.

întrucât Carta face parte din dreptul primar al UE; întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă sunt consacrate la articolul 11 din Cartă și la articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO);

| D. | întrucât independența sistemului judiciar este consacrată la articolul 19 alineatul (1) din TUE, la articolul 47 din Cartă și la articolul 6 din CEDO și reprezintă o condiție esențială a principiului democratic al separării puterilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât independența sistemului judiciar este consacrată la articolul 19 alineatul (1) din TUE, la articolul 47 din Cartă și la articolul 6 din CEDO și reprezintă o condiție esențială a principiului democratic al separării puterilor;

| E. | întrucât refuzul sistematic al unui stat membru de a respecta valorile fundamentale ale Uniunii Europene și tratatele la care a aderat în mod liber afectează UE în ansamblu; |
| --- | --- |

E.

întrucât refuzul sistematic al unui stat membru de a respecta valorile fundamentale ale Uniunii Europene și tratatele la care a aderat în mod liber afectează UE în ansamblu;

| F. | întrucât Daphne Caruana Galizia, jurnalistă și bloggeriță malteză în domeniul investigațiilor anticorupție, a fost asasinată într-un atac cu mașină capcană la 16 octombrie 2017; întrucât ea a fost ținta hărțuirii și a numeroase amenințări sub formă de apeluri telefonice, scrisori și mesaje text de amenințare; întrucât casa ei a fost incendiată și câinele ei a fost ucis; întrucât, la 16 martie 2021, asasinul care a pledat vinovat de uciderea jurnalistei Daphne Caruana Galizia a depus mărturie în instanță că, cu doi ani înainte de moartea ei, exista deja un plan separat de a o asasina utilizând o pușcă AK-47; |
| --- | --- |

F.

întrucât Daphne Caruana Galizia, jurnalistă și bloggeriță malteză în domeniul investigațiilor anticorupție, a fost asasinată într-un atac cu mașină capcană la 16 octombrie 2017; întrucât ea a fost ținta hărțuirii și a numeroase amenințări sub formă de apeluri telefonice, scrisori și mesaje text de amenințare; întrucât casa ei a fost incendiată și câinele ei a fost ucis; întrucât, la 16 martie 2021, asasinul care a pledat vinovat de uciderea jurnalistei Daphne Caruana Galizia a depus mărturie în instanță că, cu doi ani înainte de moartea ei, exista deja un plan separat de a o asasina utilizând o pușcă AK-47;

| G. | întrucât anchetele privind asasinatul conduse de autoritățile malteze cu asistența Europol au permis identificarea, punerea sub acuzare și actuala judecare a mai multor suspecți și a unui potențial artizan al crimei, și anume proprietarul companiei 17 Black Ltd., cu sediul în Dubai, și fost membru al consiliului de administrație al ElectroGas Malta Ltd.; întrucât și Biroul Federal de Investigații (FBI) a participat la anchete; |
| --- | --- |

G.

întrucât anchetele privind asasinatul conduse de autoritățile malteze cu asistența Europol au permis identificarea, punerea sub acuzare și actuala judecare a mai multor suspecți și a unui potențial artizan al crimei, și anume proprietarul companiei 17 Black Ltd., cu sediul în Dubai, și fost membru al consiliului de administrație al ElectroGas Malta Ltd.; întrucât și Biroul Federal de Investigații (FBI) a participat la anchete;

| H. | întrucât unul dintre presupușii complici și anumite înregistrări prezentate cu ocazia acțiunii în justiție l-au implicat pe fostul șef de cabinet al prim-ministrului Maltei în planificarea, finanțarea și/sau tentativa de a mușamaliza asasinarea; |
| --- | --- |

H.

întrucât unul dintre presupușii complici și anumite înregistrări prezentate cu ocazia acțiunii în justiție l-au implicat pe fostul șef de cabinet al prim-ministrului Maltei în planificarea, finanțarea și/sau tentativa de a mușamaliza asasinarea;

| I. | întrucât fostul șef de cabinet al prim-ministrului a demisionat la 26 noiembrie 2019 după ce a fost interogat de poliție cu privire la asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia; întrucât, la 20 martie 2021, această persoană și mai mulți dintre partenerii săi de afaceri au fost arestați și acuzați de spălare de bani, fraudă, corupție și fals într-o cauză separată, care a făcut obiectul activității jurnalistei Daphne Caruana Galizia; întrucât a fost eliberat pe cauțiune din arestul preventiv la 5 aprilie 2021; |
| --- | --- |

I.

întrucât fostul șef de cabinet al prim-ministrului a demisionat la 26 noiembrie 2019 după ce a fost interogat de poliție cu privire la asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia; întrucât, la 20 martie 2021, această persoană și mai mulți dintre partenerii săi de afaceri au fost arestați și acuzați de spălare de bani, fraudă, corupție și fals într-o cauză separată, care a făcut obiectul activității jurnalistei Daphne Caruana Galizia; întrucât a fost eliberat pe cauțiune din arestul preventiv la 5 aprilie 2021;

| J. | întrucât ministrul turismului din Malta de la momentul respectiv, fost ministru al energiei, a demisionat la 26 noiembrie 2019; întrucât un consorțiu de jurnaliști de investigație a publicat un raport detaliat cu privire la legăturile de afaceri dintre o familie chineză și fostul ministru al energiei, precum și șeful de cabinet al fostului prim-ministru (5); întrucât familia chineză ar fi jucat un rol central în negocierile care au condus societatea chineză de stat Shanghai Electric Power să investească 380 de milioane EUR în Enemalta, compania publică de electricitate a Maltei; întrucât această familie deține societățile Dow’s Media Company și Macbridge, aceasta din urmă intenționând să plătească până la 2 milioane USD unor firme din Panama controlate de fostul ministru al energiei și de fostul șef de cabinet al prim-ministrului; întrucât anchetele privind aceste tranzacții comerciale se aflau în centrul activității jurnalistei Daphne Caruana Galizia în momentul asasinării sale; |
| --- | --- |

J.

întrucât ministrul turismului din Malta de la momentul respectiv, fost ministru al energiei, a demisionat la 26 noiembrie 2019; întrucât un consorțiu de jurnaliști de investigație a publicat un raport detaliat cu privire la legăturile de afaceri dintre o familie chineză și fostul ministru al energiei, precum și șeful de cabinet al fostului prim-ministru (5); întrucât familia chineză ar fi jucat un rol central în negocierile care au condus societatea chineză de stat Shanghai Electric Power să investească 380 de milioane EUR în Enemalta, compania publică de electricitate a Maltei; întrucât această familie deține societățile Dow’s Media Company și Macbridge, aceasta din urmă intenționând să plătească până la 2 milioane USD unor firme din Panama controlate de fostul ministru al energiei și de fostul șef de cabinet al prim-ministrului; întrucât anchetele privind aceste tranzacții comerciale se aflau în centrul activității jurnalistei Daphne Caruana Galizia în momentul asasinării sale;

| K. | întrucât la sfârșitul anului 2019 a fost inițiată o anchetă publică independentă privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia aflată încă în curs; |
| --- | --- |

K.

întrucât la sfârșitul anului 2019 a fost inițiată o anchetă publică independentă privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia aflată încă în curs;

| L. | întrucât unul dintre suspecții din actuala acțiune în justiție privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia a beneficiat de grațiere prezidențială pentru implicarea sa într-o cauză separată și a depus mărturie sub jurământ; întrucât acesta a insinuat că fostul ministru al economiei ar fi putut fi implicat într-un plan secret care viza uciderea unui jurnalist și că un ministru al guvernului aflat în funcție era implicat într-o infracțiune majoră, declanșând speculații cu privire la o tentativă de jaf al sediului băncii HSBC din Qormi în 2010, care a dus la schimburi de focuri cu poliția; |
| --- | --- |

L.

întrucât unul dintre suspecții din actuala acțiune în justiție privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia a beneficiat de grațiere prezidențială pentru implicarea sa într-o cauză separată și a depus mărturie sub jurământ; întrucât acesta a insinuat că fostul ministru al economiei ar fi putut fi implicat într-un plan secret care viza uciderea unui jurnalist și că un ministru al guvernului aflat în funcție era implicat într-o infracțiune majoră, declanșând speculații cu privire la o tentativă de jaf al sediului băncii HSBC din Qormi în 2010, care a dus la schimburi de focuri cu poliția;

| M. | întrucât se presupune că fosta secretară parlamentară pentru drepturile civile și reforme din cadrul Ministerului Justiției, Egalității și Guvernanței din Malta ar fi primit o sumă în bani lichizi de la persoana acuzată că a comandat asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia, după ce aceasta a susținut că a acționat în calitate de intermediară într-un proiect de vânzare imobiliară în 2019; întrucât vânzarea imobiliară în cauză nu a avut loc niciodată; |
| --- | --- |

M.

întrucât se presupune că fosta secretară parlamentară pentru drepturile civile și reforme din cadrul Ministerului Justiției, Egalității și Guvernanței din Malta ar fi primit o sumă în bani lichizi de la persoana acuzată că a comandat asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia, după ce aceasta a susținut că a acționat în calitate de intermediară într-un proiect de vânzare imobiliară în 2019; întrucât vânzarea imobiliară în cauză nu a avut loc niciodată;

| N. | întrucât continuă să existe motive serioase de îngrijorare în ceea ce privește combaterea corupției și a criminalității organizate în Malta, astfel cum se subliniază în Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept; întrucât standardele existente în materie de prevenire, cercetare și urmărire penală sunt în mod clar inadecvate; întrucât acest lucru riscă să submineze încrederea cetățenilor în instituțiile publice, ducând la interconexiuni periculoase între grupurile infracționale și autoritățile publice; întrucât criminalitatea organizată este în primul rând facilitată de corupție; întrucât a fost lansat un proiect de reformă structurală pentru a elimina lacunele și a consolida cadrul instituțional de combatere a corupției, inclusiv în ceea ce privește asigurarea respectării legii și urmărirea penală; |
| --- | --- |

N.

întrucât continuă să existe motive serioase de îngrijorare în ceea ce privește combaterea corupției și a criminalității organizate în Malta, astfel cum se subliniază în Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept; întrucât standardele existente în materie de prevenire, cercetare și urmărire penală sunt în mod clar inadecvate; întrucât acest lucru riscă să submineze încrederea cetățenilor în instituțiile publice, ducând la interconexiuni periculoase între grupurile infracționale și autoritățile publice; întrucât criminalitatea organizată este în primul rând facilitată de corupție; întrucât a fost lansat un proiect de reformă structurală pentru a elimina lacunele și a consolida cadrul instituțional de combatere a corupției, inclusiv în ceea ce privește asigurarea respectării legii și urmărirea penală;

| O. | întrucât jurnaliștii în general și jurnaliștii de investigație în special, fac din ce în ce mai mult obiectul așa-numitelor „acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice” (SLAPP), care sunt exclusiv menite să împiedice activitatea lor, să evite controlul public și să împiedice tragerea la răspundere a autorităților, creând un efect descurajator asupra libertății mass-mediei; întrucât, la momentul asasinării sale, activele lui Daphne Caruana Galizia fuseseră înghețate prin măsuri asigurătorii emise în cadrul a patru procese de calomnie intentate de fostul ministru maltez al economiei și de consilierul său; întrucât la momentul decesului, ea era urmărită în 42 de procese civile de calomnie, dintre care unul inițiat de prim-ministrul de atunci, două de ministrul de atunci al turismului și două de șeful de cabinet al prim-ministrului de atunci, |
| --- | --- |

O.

întrucât jurnaliștii în general și jurnaliștii de investigație în special, fac din ce în ce mai mult obiectul așa-numitelor „acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice” (SLAPP), care sunt exclusiv menite să împiedice activitatea lor, să evite controlul public și să împiedice tragerea la răspundere a autorităților, creând un efect descurajator asupra libertății mass-mediei; întrucât, la momentul asasinării sale, activele lui Daphne Caruana Galizia fuseseră înghețate prin măsuri asigurătorii emise în cadrul a patru procese de calomnie intentate de fostul ministru maltez al economiei și de consilierul său; întrucât la momentul decesului, ea era urmărită în 42 de procese civile de calomnie, dintre care unul inițiat de prim-ministrul de atunci, două de ministrul de atunci al turismului și două de șeful de cabinet al prim-ministrului de atunci,

| 1. | este profund îngrijorat de ultimele dezvăluiri din anchetele privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia, în special în ceea ce privește posibila implicare a unor miniștri din guvern și a unor persoane numite pe criterii politice; ia act de progresele înregistrate în anchetele privind asasinatul; reafirmă, cu toate acestea, că dezvăluirile recente ridică noi semne de întrebare cu privire la această cauză și la anchetele conexe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îndeamnă guvernul Maltei să mobilizeze toate resursele necesare pentru a aduce în fața justiției toate persoanele implicate în asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia, dar și pe cele implicate în toate celelalte cauze care sunt în curs de investigare sau sunt denunțate în prezent și pe care aceasta le-a adus la lumină înainte de a fi asasinată; consideră că activitatea jurnalistei Daphne Caruana Galizia a fost esențială pentru demascarea corupției în Malta și că evoluțiile recente în anchetele legate de această cauză demonstrează că o mass-media independentă și o societate civilă activă sunt extrem de importante în calitatea lor de piloni fundamentali ai justiției, democrației și statului de drept; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită din nou ca Europol să participe pe deplin și în mod constant la toate aspectele legate de anchetele privind asasinatul și la toate anchetele conexe; solicită să se consolideze participarea Europol, deoarece aceasta dă rezultate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută continuarea anchetei publice independente privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia; invită guvernul și autoritățile competente din Malta să pună în aplicare pe deplin toate recomandările care decurg din anchetă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă îngrijorarea cu privire la acordarea frecventă de grațieri prezidențiale și la recurgerea în mod repetat la ele în contextul procesului privind asasinarea; subliniază că mărturiile depuse referitoare la alte infracțiuni ar trebui examinate cu mare atenție și nu ar trebui să permită să se evite, chiar și parțial, pedepsele prevăzute pentru asasinat; constată, cu toate acestea, că grațierea prezidențială și acordul de recunoaștere a vinovăției au fost două dintre elementele care au condus la arestarea, în noiembrie 2019, a unei persoane suspectate că ar fi comandat asasinarea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște progresele înregistrate, deși foarte întârziate, în unele dintre anchetele privind cazuri conexe de spălare de bani și corupție, în special în ceea ce privește fostul șef de cabinet al prim-ministrului; subliniază, cu toate acestea, că cele mai recente mărturii și dezvăluiri au scos la lumină noi fapte suspecte și potențiale infracțiuni, astfel încât invită autoritățile malteze să deschidă anchete și în aceste cazuri și să le impulsioneze fără întârziere, inclusiv cu privire la posibile încercări ale funcționarilor publici de a ascunde dovezi și de a obstrucționa anchetele și procedurile judiciare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că toate acuzațiile de corupție și fraudă, în special la nivel politic înalt, ar trebui cercetate și urmărite penal cu rigoarea potrivită și la nivelul adecvat, inclusiv în ceea ce privește eventuala implicare a unor actori străini; se întreabă dacă este normal ca acuzațiile formulate împotriva fostei secretare parlamentare pentru drepturi civile și reforme să fie anchetate doar de către comisarul pentru deontologia funcției publice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reafirmă că guvernul maltez trebuie să considere lupta împotriva criminalității organizate, a corupției și a intimidării jurnaliștilor drept o prioritate absolută; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recunoaște că, în hotărârea sa din 20 aprilie 2021, Curtea de Justiție a UE a constatat că dispozițiile introduse de reforma constituțională malteză din 2016 privind numirea membrilor sistemului judiciar au consolidat independența sistemului judiciar și, prin urmare, au fost în conformitate cu dreptul UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă profund că evoluția situației din Malta de-a lungul anilor a condus la amenințări grave și persistente la adresa statului de drept, a democrației și a drepturilor fundamentale, fiind puse sub semnul întrebării inclusiv libertatea mass-mediei, independența autorităților de aplicare a legii și sistemul judiciar de interferențele politice, precum și libertatea de întrunire pașnică; consideră că ar trebui consolidate mai mult garanțiile constituționale în materie de separare a puterilor; ia act de faptul că, în urma punerii în aplicare a unora dintre recomandările Comisiei, ale Consiliului Europei și ale Comisiei de la Veneția, guvernul Maltei a înregistrat progrese în ceea ce privește statul de drept; încurajează guvernul Maltei să continue eforturile de consolidare a instituțiilor sale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este profund îngrijorat de unele din constatările Comisiei în Raportul său din 2020 privind statul de drept în ceea ce privește Malta, în special cu privire la unele „practici înrădăcinate de corupție”; salută, cu toate acestea, lansarea proiectului de reformă structurală; invită din nou Comisia să utilizeze toate instrumentele și procedurile de care dispune pentru a asigura respectarea deplină a dreptului UE în ceea ce privește funcționarea eficientă a sistemelor judiciare, combaterea spălării banilor, supravegherea bancară, achizițiile publice, precum și planificarea și dezvoltarea urbană; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își reiterează apelul adresat autorităților malteze de a pune pe deplin în aplicare toate recomandările restante formulate de Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, de Comisia de la Veneția, de Grupul de state împotriva corupției (GRECO) și de Comitetul de Experți pentru Evaluarea Măsurilor de Combatere a Spălării Banilor și Finanțării Terorismului (Moneyval); consideră că recomandările privind parlamentul național și deputații, efectul hotărârilor Curții Constituționale și al tribunalelor specializate ar trebui puse în aplicare în mod corespunzător; invită autoritățile malteze să solicite avizul Comisiei de la Veneția cu privire la respectarea recomandărilor sale; își rezervă dreptul de a prezenta el însuși o astfel de solicitare în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Statutul Comisiei de la Veneția și cu punctul 28 din Memorandumul de înțelegere dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recunoaște că asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia a declanșat reforme menite să îmbunătățească protecția jurnaliștilor și să apere libertatea mass-mediei; subliniază, cu toate acestea, că autoritățile malteze ar trebui să continue să acționeze într-un mod vizibil, adoptând măsuri legislative și de politică care să garanteze că Malta oferă pe termen lung un mediu propice pentru jurnalismul critic și independent și că responsabilii politici și funcționarii își asumă răspunderea pentru acțiunile lor, în special pentru a preveni și sancționa practicile publice sau online de amenințare, hărțuire, intimidare și dezumanizare a jurnaliștilor; solicită guvernului maltez să răspundă preocupărilor actuale legate de libertatea mass-mediei și de independența autorităților de reglementare în domeniul mass-mediei și a mass-mediei publice și private față de interferențele politice, precum și de utilizarea din ce în ce mai frecventă a discursurilor de incitare la ură pe platformele de comunicare socială; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este profund îngrijorat de impactul dăunător al sistemelor de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere asupra integrității cetățeniei UE; reamintește recentele dezvăluiri despre interpretarea permisivă a cerințelor privind reședința pentru naturalizare, precum și rolul intermediarilor și implicarea funcționarilor publici; solicită din nou autorităților malteze să garanteze transparența și să pună capăt sistemelor de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori, în loc de a le modifica; invită Comisia să își emită cât mai curând avizul motivat în cadrul procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în cauză; |
| --- | --- |

14.

| 15. | observă că protecția jurnaliștilor de investigație și a avertizorilor este în interesul vital al societății; observă că organizațiile internaționale și malteze ale societății civile și jurnaliștii au un rol esențial în continuarea anchetelor desfășurate de Daphne Caruana Galizia; invită autoritățile malteze să garanteze în permanență și cu orice preț securitatea personală, mijloacele de trai și, prin urmare, independența jurnaliștilor și a avertizorilor; solicită autorităților malteze să pună fără întârziere în aplicare Directiva (UE) 2019/1937 (6); |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să propună o legislație la nivelul UE de combatere a SLAPP pentru a proteja jurnaliștii de acțiunile în justiție șicanatoare; invită autoritățile malteze să adopte, între timp, un act legislativ național privind SLAPP; subliniază că, în contextul combaterii corupției și a administrației defectuoase, jurnalismul de investigație ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită și de sprijin financiar sau fiscal, fiind un instrument care deservește binele public; subliniază că este necesar să se creeze mecanisme de reacție rapidă în cazul încălcării libertății presei și a mass-mediei, precum și un fond transfrontalier pentru jurnalismul de investigație; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, precum și Președintelui Republicii Malta. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  JO C 356, 4.10.2018, p. 29.

(2)  JO C 108, 26.3.2021, p. 107.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0103.

(4)  Hotărârea din 20 aprilie 2021, Repubblika/Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(5)  „Special Report: Money trail from Daphne murder probe stretches to China” (Raport special – Ancheta privind asasinarea lui Daphne urmărește traseul banilor până în China), Reuters, 29 martie 2021.

(6)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/69

---

P9_TA(2021)0155

Pandemia de COVID-19 în America Latină

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la pandemia de COVID-19 în America Latină (2021/2645(RSP))

(2021/C 506/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere declarația din 11 martie 2020 a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), care a declarat COVID-19 drept pandemie, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 11 martie 2020 a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), care a declarat COVID-19 drept pandemie,

| — | având în vedere declarația Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 30 ianuarie 2020, potrivit căreia epidemia de COVID-19 constituie o urgență de sănătate publică de importanță internațională, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 30 ianuarie 2020, potrivit căreia epidemia de COVID-19 constituie o urgență de sănătate publică de importanță internațională,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la impactul măsurilor privind COVID-19 asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la impactul măsurilor privind COVID-19 asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (1),

| — | având în vedere raportul Băncii Europene de Investiții intitulat „Activitatea BEI în 2020 – America Latină și Caraibe”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Băncii Europene de Investiții intitulat „Activitatea BEI în 2020 – America Latină și Caraibe”,

| — | având în vedere rapoartele publicate de Organizația Panamericană a Sănătății (Pan American Health Organization), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele publicate de Organizația Panamericană a Sănătății (Pan American Health Organization),

| — | având în vedere raportul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din noiembrie 2020 intitulat „COVID-19 în America Latină și Caraibe: prezentare generală a răspunsului guvernului la criză”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din noiembrie 2020 intitulat „COVID-19 în America Latină și Caraibe: prezentare generală a răspunsului guvernului la criză”,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | având în vedere discursul președintei Ursula von der Leyen din 16 septembrie 2020 privind starea Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul președintei Ursula von der Leyen din 16 septembrie 2020 privind starea Uniunii,

| — | având în vedere declarația din 5 mai 2020 a Înaltului Reprezentant, Josep Borrell, în numele Uniunii Europene, referitoare la drepturile omului în timpul pandemiei de coronavirus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 5 mai 2020 a Înaltului Reprezentant, Josep Borrell, în numele Uniunii Europene, referitoare la drepturile omului în timpul pandemiei de coronavirus,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2020 privind răspunsul pe plan mondial al „Echipei Europa” la pandemia de COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2020 privind răspunsul pe plan mondial al „Echipei Europa” la pandemia de COVID-19,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 17-21 iulie 2020 privind planul de redresare și cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 17-21 iulie 2020 privind planul de redresare și cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 13 iulie 2020 privind prioritățile UE prezentate cu ocazia celei de-a 75-a Adunări Generale a Organizației Națiunilor Unite, desfășurate sub tema „Promovarea multilateralismului și a unei Organizații puternice și eficiente a Națiunilor Unite care produce rezultate pentru toți”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 13 iulie 2020 privind prioritățile UE prezentate cu ocazia celei de-a 75-a Adunări Generale a Organizației Națiunilor Unite, desfășurate sub tema „Promovarea multilateralismului și a unei Organizații puternice și eficiente a Națiunilor Unite care produce rezultate pentru toți”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la consecințele epidemiei de COVID-19 în materie de politică externă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la consecințele epidemiei de COVID-19 în materie de politică externă (2),

| — | având în vedere declarația din 5 noiembrie 2020 a copreședinților Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane (EuroLat) privind o strategie cuprinzătoare și biregională UE-ALC pentru atenuarea impactului pandemiei de COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 5 noiembrie 2020 a copreședinților Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane (EuroLat) privind o strategie cuprinzătoare și biregională UE-ALC pentru atenuarea impactului pandemiei de COVID-19,

| — | având în vedere declarația din 30 martie 2020 a copreședinților EuroLat privind pandemia de COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 30 martie 2020 a copreședinților EuroLat privind pandemia de COVID-19,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3),

| — | având în vedere comunicatul comun al Serviciului European de Acțiune Externă din 14 decembrie 2020 care a rezultat în urma reuniunii ministeriale informale UE 27-America Latină și zona Caraibilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul comun al Serviciului European de Acțiune Externă din 14 decembrie 2020 care a rezultat în urma reuniunii ministeriale informale UE 27-America Latină și zona Caraibilor,

| — | având în vedere raportul Comisiei Economice pentru America Latină și Zona Caraibilor (CEPALC) intitulat „Panorama socială a Americii Latine 2020”, publicat în 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei Economice pentru America Latină și Zona Caraibilor (CEPALC) intitulat „Panorama socială a Americii Latine 2020”, publicat în 2021,

| — | având în vedere cea de a 27-a reuniune ibero-americană la nivel înalt a șefilor de stat și de guvern, care a avut loc la 21 aprilie 2021 la Andorra și declarația care a rezultat în urma acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 27-a reuniune ibero-americană la nivel înalt a șefilor de stat și de guvern, care a avut loc la 21 aprilie 2021 la Andorra și declarația care a rezultat în urma acesteia,

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0204/2020),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene din 2007 și Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului din 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene din 2007 și Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului din 1998,

| — | având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii (OIM) nr. 169 privind populațiile indigene și tribale, adoptată la 27 iunie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii (OIM) nr. 169 privind populațiile indigene și tribale, adoptată la 27 iunie 1989,

| — | având în vedere declarațiile din martie 2020 ale Secretarului General al ONU, António Guterres, și ale Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, referitoare la ridicarea sancțiunilor împotriva țărilor pentru combaterea pandemiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din martie 2020 ale Secretarului General al ONU, António Guterres, și ale Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, referitoare la ridicarea sancțiunilor împotriva țărilor pentru combaterea pandemiei,

| — | având în vedere prezentarea Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, de la Fiocruz, la 15 aprilie 2021 , |
| --- | --- |

—

având în vedere prezentarea Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, de la Fiocruz, la 15 aprilie 2021 ,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, precum și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, precum și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât relațiile dintre UE și America Latină și Caraibe sunt de interes strategic și de o importanță crucială; întrucât America Latină a fost una dintre regiunile cel mai grav afectate de COVID-19; întrucât America Latină cuprinde 8,4 % din populația lumii, dar a acumulat în prezent peste o cincime din decesele cauzate de coronavirus la nivel mondial; |
| --- | --- |

A.

întrucât relațiile dintre UE și America Latină și Caraibe sunt de interes strategic și de o importanță crucială; întrucât America Latină a fost una dintre regiunile cel mai grav afectate de COVID-19; întrucât America Latină cuprinde 8,4 % din populația lumii, dar a acumulat în prezent peste o cincime din decesele cauzate de coronavirus la nivel mondial;

| B. | întrucât răspunsul la pandemia de COVID-19 a fost diferit la nivel mondial, inclusiv în America Latină; întrucât toate țările au declarat starea generală de urgență; |
| --- | --- |

B.

întrucât răspunsul la pandemia de COVID-19 a fost diferit la nivel mondial, inclusiv în America Latină; întrucât toate țările au declarat starea generală de urgență;

| C. | întrucât prioritatea actuală trebuie să fie reinstaurarea încrederii în capacitatea instituțiilor multilaterale de a oferi răspunsuri globale, prin avansarea discuțiilor referitoare la Inițiativa OMC privind comerțul și sănătatea pentru COVID-19 și la produsele medicale conexe; |
| --- | --- |

C.

întrucât prioritatea actuală trebuie să fie reinstaurarea încrederii în capacitatea instituțiilor multilaterale de a oferi răspunsuri globale, prin avansarea discuțiilor referitoare la Inițiativa OMC privind comerțul și sănătatea pentru COVID-19 și la produsele medicale conexe;

| D. | întrucât efectele devastatoare ale pandemiei de COVID-19 de ambele părți ale Atlanticului necesită o cooperare strânsă între OMC, OMS, instituțiile ONU și Banca Mondială, care este esențială pentru a face față crizei și pentru a asigura solidaritatea; întrucât este necesar un răspuns global și coordonat pentru a face față provocărilor majore ale unor redresări sustenabile, ecologice și digitale, care să fie, de asemenea, favorabile incluziunii, echitabile și reziliente; |
| --- | --- |

D.

întrucât efectele devastatoare ale pandemiei de COVID-19 de ambele părți ale Atlanticului necesită o cooperare strânsă între OMC, OMS, instituțiile ONU și Banca Mondială, care este esențială pentru a face față crizei și pentru a asigura solidaritatea; întrucât este necesar un răspuns global și coordonat pentru a face față provocărilor majore ale unor redresări sustenabile, ecologice și digitale, care să fie, de asemenea, favorabile incluziunii, echitabile și reziliente;

| E. | întrucât efectele pandemiei și politicile adoptate ca răspuns la aceasta au mărit nevoile de lichidități ale țărilor din regiune pentru a face față fazei de urgență; întrucât acești factori au condus la creșterea nivelului datoriei, iar guvernele se confruntă cu o creștere a cheltuielilor publice, cu riscul de neplată; întrucât accesul mai mare la lichidități și reducerea datoriilor trebuie să fie interconectate cu obiectivele de dezvoltare pe termen mediu și lung și, prin urmare, cu inițiativele care vizează planificarea mai bună a redresării; |
| --- | --- |

E.

întrucât efectele pandemiei și politicile adoptate ca răspuns la aceasta au mărit nevoile de lichidități ale țărilor din regiune pentru a face față fazei de urgență; întrucât acești factori au condus la creșterea nivelului datoriei, iar guvernele se confruntă cu o creștere a cheltuielilor publice, cu riscul de neplată; întrucât accesul mai mare la lichidități și reducerea datoriilor trebuie să fie interconectate cu obiectivele de dezvoltare pe termen mediu și lung și, prin urmare, cu inițiativele care vizează planificarea mai bună a redresării;

| F. | întrucât inițiativa COVAX, coordonată de Alianța Mondială pentru Vaccinuri și Imunizare (GAVI), Coaliția pentru promovarea inovațiilor în domeniul pregătirii pentru epidemii (CEPI) și Organizația Mondială a Sănătății (OMS), a administrat până în prezent aproximativ 38 de milioane de doze; întrucât există o nevoie clară de a stimula capacitatea de producție și de distribuție în cadrul inițiativei COVAX; |
| --- | --- |

F.

întrucât inițiativa COVAX, coordonată de Alianța Mondială pentru Vaccinuri și Imunizare (GAVI), Coaliția pentru promovarea inovațiilor în domeniul pregătirii pentru epidemii (CEPI) și Organizația Mondială a Sănătății (OMS), a administrat până în prezent aproximativ 38 de milioane de doze; întrucât există o nevoie clară de a stimula capacitatea de producție și de distribuție în cadrul inițiativei COVAX;

| G. | întrucât prima rundă de alocări de vaccinuri COVAX include 31 de țări din America Latină și Caraibe care, în lunile următoare, ar trebui să primească peste 27 de milioane de doze de vaccinuri; |
| --- | --- |

G.

întrucât prima rundă de alocări de vaccinuri COVAX include 31 de țări din America Latină și Caraibe care, în lunile următoare, ar trebui să primească peste 27 de milioane de doze de vaccinuri;

| H. | întrucât obiectivul inițiativei COVAX este să promoveze și să asigure accesul global la vaccinuri sigure, de înaltă calitate, eficace și la prețuri accesibile; subliniază că, în 2021, COVAX a asigurat vaccinuri pentru doar 20 % din populația lumii, iar producția și distribuția vaccinurilor trebuie intensificate atât în Europa, cât și în America Latină; |
| --- | --- |

H.

întrucât obiectivul inițiativei COVAX este să promoveze și să asigure accesul global la vaccinuri sigure, de înaltă calitate, eficace și la prețuri accesibile; subliniază că, în 2021, COVAX a asigurat vaccinuri pentru doar 20 % din populația lumii, iar producția și distribuția vaccinurilor trebuie intensificate atât în Europa, cât și în America Latină;

| I. | întrucât America Latină a început anul 2020 ca regiunea cea mai inegală din lume, iar acest lucru s-a înrăutățit și mai mult în timpul pandemiei; întrucât rata sărăciei a crescut la 209 milioane până la sfârșitul anului 2020, ceea ce reprezintă o creștere a numărului de persoane sărace cu 22 de milioane, în timp ce numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie extremă a crescut cu 8 milioane, dintr-un total de 78 de milioane; întrucât indicii de inegalitate din regiune s-au înrăutățit, împreună cu ratele de ocupare a forței de muncă și de participare la forța de muncă, în special în rândul femeilor, din cauza pandemiei de COVID-19 și în pofida măsurilor de protecție socială de urgență pe care țările le-au adoptat pentru a stopa acest fenomen; |
| --- | --- |

I.

întrucât America Latină a început anul 2020 ca regiunea cea mai inegală din lume, iar acest lucru s-a înrăutățit și mai mult în timpul pandemiei; întrucât rata sărăciei a crescut la 209 milioane până la sfârșitul anului 2020, ceea ce reprezintă o creștere a numărului de persoane sărace cu 22 de milioane, în timp ce numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie extremă a crescut cu 8 milioane, dintr-un total de 78 de milioane; întrucât indicii de inegalitate din regiune s-au înrăutățit, împreună cu ratele de ocupare a forței de muncă și de participare la forța de muncă, în special în rândul femeilor, din cauza pandemiei de COVID-19 și în pofida măsurilor de protecție socială de urgență pe care țările le-au adoptat pentru a stopa acest fenomen;

| J. | întrucât COVID-19 afectează în mod disproporționat țările cu venituri mici și medii și țările în curs de dezvoltare, precum și grupurile aflate în situații de vulnerabilitate, inclusiv femeile și fetele, persoanele în vârstă, minoritățile și comunitățile indigene, erodând beneficiile în materie de sănătate și dezvoltare și împiedicând astfel realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- |

J.

întrucât COVID-19 afectează în mod disproporționat țările cu venituri mici și medii și țările în curs de dezvoltare, precum și grupurile aflate în situații de vulnerabilitate, inclusiv femeile și fetele, persoanele în vârstă, minoritățile și comunitățile indigene, erodând beneficiile în materie de sănătate și dezvoltare și împiedicând astfel realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD);

| K. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat inegalitățile de gen; întrucât America Latină are una dintre cele mai ridicate rate de violență de gen din lume, iar aceste rate au crescut în timpul pandemiei, măsurile de izolare conducând la o creștere semnificativă a violenței familiale, a violului și a femicidului; întrucât sănătatea sexuală și reproductivă nu a avut prioritate în timpul pandemiei, ceea ce reprezintă un obstacol serios în calea dreptului la sănătate și pune în pericol viețile femeilor și fetelor din această regiune; |
| --- | --- |

K.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat inegalitățile de gen; întrucât America Latină are una dintre cele mai ridicate rate de violență de gen din lume, iar aceste rate au crescut în timpul pandemiei, măsurile de izolare conducând la o creștere semnificativă a violenței familiale, a violului și a femicidului; întrucât sănătatea sexuală și reproductivă nu a avut prioritate în timpul pandemiei, ceea ce reprezintă un obstacol serios în calea dreptului la sănătate și pune în pericol viețile femeilor și fetelor din această regiune;

| L. | întrucât popoarele indigene au fost puternic afectate de COVID-19 din cauza accesului inadecvat la apă curată, la salubritate, la servicii de sănătate, la prestații sociale și din cauza lipsei unor mecanisme adecvate din punct de vedere cultural pentru a-și proteja drepturile la sănătate și la mijloace de subzistență; |
| --- | --- |

L.

întrucât popoarele indigene au fost puternic afectate de COVID-19 din cauza accesului inadecvat la apă curată, la salubritate, la servicii de sănătate, la prestații sociale și din cauza lipsei unor mecanisme adecvate din punct de vedere cultural pentru a-și proteja drepturile la sănătate și la mijloace de subzistență;

| M. | întrucât, în unele țări din America Latină, la fel ca în multe părți ale lumii, pandemia de COVID-19 a fost utilizată și ca pretext pentru represiune, limitând în mod disproporționat reuniunile și activitățile opoziției politice și ale societății civile; întrucât măsurile guvernamentale au subminat frecvent toate drepturile fundamentale ale omului, inclusiv drepturile civile politice, sociale, economice și culturale ale persoanelor aflate în situațiile cele mai precare; întrucât restricțiile impuse în relație cu pandemia de COVID-19 au afectat, în plus, libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în unele țări din America Latină, la fel ca în multe părți ale lumii, pandemia de COVID-19 a fost utilizată și ca pretext pentru represiune, limitând în mod disproporționat reuniunile și activitățile opoziției politice și ale societății civile; întrucât măsurile guvernamentale au subminat frecvent toate drepturile fundamentale ale omului, inclusiv drepturile civile politice, sociale, economice și culturale ale persoanelor aflate în situațiile cele mai precare; întrucât restricțiile impuse în relație cu pandemia de COVID-19 au afectat, în plus, libertatea de exprimare;

| N. | întrucât activitatea jurnaliștilor din regiune a devenit mai dificilă ca urmare a măsurilor legate de pandemia de COVID-19 deoarece aceștia au un acces fizic limitat și contactele reduse cu autoritățile, ceea ce a afectat în special rolul lor în combaterea dezinformării tot mai răspândite; întrucât dezinformarea online, știrile false și pseudoștiința au fost un factor determinant al pandemiei în America Latină, constituind o parte a „infodemiei”, astfel cum este definită de Organizația Mondială a Sănătății; întrucât exemplele concrete în acest sens includ de la „cure” miraculoase și remedii frauduloase împotriva COVID-19 până la atacuri politice și campanii de incitare la ură împotriva anumitor comunități și minorități; întrucât platformele de comunicare socială au jucat un rol major în răspândirea dezinformării și a pseudoștiinței; |
| --- | --- |

N.

întrucât activitatea jurnaliștilor din regiune a devenit mai dificilă ca urmare a măsurilor legate de pandemia de COVID-19 deoarece aceștia au un acces fizic limitat și contactele reduse cu autoritățile, ceea ce a afectat în special rolul lor în combaterea dezinformării tot mai răspândite; întrucât dezinformarea online, știrile false și pseudoștiința au fost un factor determinant al pandemiei în America Latină, constituind o parte a „infodemiei”, astfel cum este definită de Organizația Mondială a Sănătății; întrucât exemplele concrete în acest sens includ de la „cure” miraculoase și remedii frauduloase împotriva COVID-19 până la atacuri politice și campanii de incitare la ură împotriva anumitor comunități și minorități; întrucât platformele de comunicare socială au jucat un rol major în răspândirea dezinformării și a pseudoștiinței;

| O. | întrucât unele guverne au fost deosebit de criticate pentru că au adoptat măsuri politice periculoase în ceea ce privește pandemia de COVID-19, opunându-se inițiativelor sanitare regionale și locale, inclusiv amenințând că vor trimite armata pentru a pune capăt măsurilor de izolare și restricțiilor de la nivel local, și au fost acuzate de faptul că ignoră principalele directive și a cele mai bune practici ale OMS privind gestionarea pandemiei, precum și orientările științifice în materie de sănătate publică, |
| --- | --- |

O.

întrucât unele guverne au fost deosebit de criticate pentru că au adoptat măsuri politice periculoase în ceea ce privește pandemia de COVID-19, opunându-se inițiativelor sanitare regionale și locale, inclusiv amenințând că vor trimite armata pentru a pune capăt măsurilor de izolare și restricțiilor de la nivel local, și au fost acuzate de faptul că ignoră principalele directive și a cele mai bune practici ale OMS privind gestionarea pandemiei, precum și orientările științifice în materie de sănătate publică,

| 1. | își exprimă din nou profunda îngrijorare față de impactul devastator pe care pandemia de COVID-19 îl are atât asupra Europei, cât și asupra continentului latinoamerican și își exprimă solidaritatea față de toate victimele și familiile acestora, precum și față de toate persoanele afectate de crizele sanitare, economice și sociale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă recunoștința deosebită față de serviciile asigurate de personalul medical din regiune în condiții de mare presiune și riscuri grave asociate amenințării reprezentate de coronavirus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită guvernele ambelor regiuni, instituțiile UE și organismele de integrare latinoamericană să intensifice cooperarea biregională și să îmbunătățească capacitatea de pregătire și reacție, protecția socială și accesul la asistența medicală de bază, precum și să asigure o gestionare mai eficientă a planurilor de vaccinare la scară largă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită UE și statele sale membre să coopereze cu autoritățile țărilor din America Latină care au nevoie de sprijin și să utilizeze mecanismul de protecție civilă al UE și alte fonduri de solidaritate în conformitate cu cadrul financiar multianual 2021-2027 pentru a combate pandemia; invită, în plus, Comisia să utilizeze programul Orizont Europa și alte programe și fonduri ale UE pentru a promova cooperarea științifică între țările din America Latină și UE, în special în domeniul sănătății și al inovării; salută noile inițiative de cooperare regională în domeniul sănătății, cum ar fi înființarea unui institut transnațional pentru bolile infecțioase; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită toate țările și guvernele să asigure accesul liber și fără întârzieri nejustificate la vaccinuri pentru întreaga populație, asigurând cantități suficiente de vaccinuri, promovând accesul echitabil la acestea și avansând cât mai rapid în cadrul campaniilor de vaccinare în curs de desfășurare; propune, în acest scop, să se consolideze mecanismele de coordonare regionale și/sau subregionale pentru a raționaliza achizițiile și distribuirea eficientă a vaccinurilor și să se intensifice cercetarea pentru a sprijini dezvoltarea și producția acestora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită comunitatea internațională să își intensifice eforturile pentru a îmbunătăți capacitatea de distribuție a inițiativei COVAX și să sprijine finanțarea integrală a angajamentului prealabil de achiziție COVAX; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște rolul central jucat de UE și de statele sale membre în eforturile de a asigura un acces corect și echitabil la vaccinuri sigure și eficace în țările cu venituri mici și medii prin intermediul mecanismului COVAX, inclusiv anunțul recent privind o contribuție suplimentară de 500 milioane EUR, care va aduce contribuția financiară a UE la COVAX la un total de 1 miliard EUR sub formă de granturi și garanții directe; constată că, deoarece Comisia, Banca Europeană de Investiții și statele membre ale UE s-au angajat să aloce peste 2,2 miliarde EUR pentru mecanismul COVAX, UE este unul dintre principalii contribuitori la acesta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă țările din America Latină să pună vaccinurile la dispoziția tuturor, indiferent de statutul de migrant al persoanelor, să ia măsuri urgente pentru a îmbunătăți distribuirea vaccinurilor pentru migranții și refugiații în situație neregulamentară, precum și pentru persoanele care lucrează în sectorul informal și care trăiesc în așezări informale și să le permită celor care nu au un document național de identitate să se înregistreze pentru a fi vaccinați fără întârzieri administrative; salută, în acest sens, acțiuni precum Statutul de protecție temporară pentru migranții venezueleni din Columbia sau operațiunea de transfer în curs de desfășurare „Operação Acolhida” în Brazilia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că, potrivit OMS, mai multe țări din regiune dispun de capacități potențiale de producție de vaccinuri împotriva COVID-19 care ar putea fi extinse prin transferuri de tehnologie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă guvernele să mențină cele mai înalte niveluri de respectare a drepturilor omului în aplicarea măsurilor de izolare ca răspuns la extinderea pandemiei de COVID-19; solicită să se asigure că măsurile luate pentru a răspunde urgenței sanitare sunt proporționale, necesare și nediscriminatorii; condamnă măsurile represive luate în timpul pandemiei, încălcările grave ale drepturilor omului și abuzurile împotriva populațiilor, printre care utilizarea excesivă a forței de către forțele de stat și de securitate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită toate părțile interesate să combată mai bine dezinformarea online, știrile false și pseudoștiința; invită guvernele ambelor regiuni și organizațiile internaționale să colaboreze cu platformele online pentru a găsi soluții eficace la „infodemie”; salută crearea, sprijinită de Uniunea Europeană, a PortalCheck.org, un nou centru de resurse online pentru verificatorii veridicității informațiilor din America Latină și zona Caraibilor menit să combată dezinformarea legată de COVID-19; indică, cu toate acestea, că guvernele nu ar trebui să folosească lupta împotriva dezinformării pentru a împiedica exprimarea convingerilor politice și a limita libertățile fundamentale ale cetățenilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia și SEAE să prevadă un angajament specific privind transferul de cunoștințe și acțiunile de răspuns la situații de criză, pe baza propunerilor legislative actuale ale UE, cum ar fi Regulamentul privind amenințările transfrontaliere la adresa sănătății, pentru a ajuta țările din America Latină să se pregătească mai bine în cazul unor viitoare pandemii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | regretă că pandemia de COVID-19 a fost puternic politizată, inclusiv că a fost folosită o retorică negaționistă sau s-a minimalizat gravitatea situației de către șefii de stat și de guvern, și invită liderii politici să acționeze în mod responsabil pentru a preveni noi escaladări; consideră că campaniile de dezinformare legate de pandemie sunt îngrijorătoare și invită autoritățile să identifice și să sancționeze juridic entitățile care comit astfel de acțiuni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită UE, statele sale membre și statele din America Latină să sprijine emiterea masivă a unor drepturi speciale de tragere (DST) ale Fondului Monetar Internațional (FMI) pentru a mări lichiditatea țărilor din regiune în modul cel mai puțin costisitor, precum și să sprijine extinderea Inițiativei privind suspendarea serviciului datoriei (ISSD) a Grupului celor 20 (G20) la țările cu venituri medii; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, precum și autorităților și parlamentelor din țările din America Latină. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0307.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0322.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/74

---

P9_TA(2021)0156

Bolivia și arestarea fostei președinte Jeanine Añez și a altor funcționari

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la Bolivia și la arestarea fostei președinte Jeanine Añez și a altor funcționari (2021/2646(RSP))

(2021/C 506/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la situația din Bolivia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la situația din Bolivia (1),

| — | având în vedere declarația din 23 octombrie 2020 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în numele Uniunii Europene, privind alegerile generale din Bolivia și declarația din 14 martie 2021 a purtătorului său de cuvânt privind ultimele evoluții din Bolivia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 23 octombrie 2020 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în numele Uniunii Europene, privind alegerile generale din Bolivia și declarația din 14 martie 2021 a purtătorului său de cuvânt privind ultimele evoluții din Bolivia,

| — | având în vedere comunicatul de presă din 16 martie 2021 al Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului (IACHR) privind respectarea standardelor interamericane pentru un proces echitabil și accesul la justiție în Bolivia, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă din 16 martie 2021 al Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului (IACHR) privind respectarea standardelor interamericane pentru un proces echitabil și accesul la justiție în Bolivia,

| — | având în vedere declarația din 13 martie 2021 a purtătorului de cuvânt al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite privind Bolivia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 13 martie 2021 a purtătorului de cuvânt al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite privind Bolivia,

| — | având în vedere declarațiile Secretariatului General al Organizației Statelor Americane (OAS) din 15 și 17 martie 2021 privind situația din Bolivia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Secretariatului General al Organizației Statelor Americane (OAS) din 15 și 17 martie 2021 privind situația din Bolivia,

| — | având în vedere Constituția politică a Boliviei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția politică a Boliviei,

| — | având în vedere Convenția americană privind drepturile omului (Pactul de la San José), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția americană privind drepturile omului (Pactul de la San José),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, de la alegerile prezidențiale din 20 octombrie 2019, situația politică și socială din Bolivia rămâne extrem de îngrijorătoare; întrucât cel puțin 35 de persoane au murit și 833 au fost rănite în contextul protestelor violente și larg răspândite, iar multe altele au fost reținute, fără respectarea garanțiilor procedurale, existând relatări despre încălcări pe scară largă ale drepturilor omului și abuzuri împotriva acestora; întrucât președintele Evo Morales a demisionat și a părăsit țara; întrucât mai multe demisii au condus la un vid de putere, iar al doilea vicepreședinte al Senatului, Jeanine Añez, și-a asumat președinția interimară în conformitate cu Constituția; întrucât Tribunalul Constituțional Plurinațional din Bolivia (TCP) a aprobat președinția interimară a dnei Jeanine Áñez; |
| --- | --- |

A.

întrucât, de la alegerile prezidențiale din 20 octombrie 2019, situația politică și socială din Bolivia rămâne extrem de îngrijorătoare; întrucât cel puțin 35 de persoane au murit și 833 au fost rănite în contextul protestelor violente și larg răspândite, iar multe altele au fost reținute, fără respectarea garanțiilor procedurale, existând relatări despre încălcări pe scară largă ale drepturilor omului și abuzuri împotriva acestora; întrucât președintele Evo Morales a demisionat și a părăsit țara; întrucât mai multe demisii au condus la un vid de putere, iar al doilea vicepreședinte al Senatului, Jeanine Añez, și-a asumat președinția interimară în conformitate cu Constituția; întrucât Tribunalul Constituțional Plurinațional din Bolivia (TCP) a aprobat președinția interimară a dnei Jeanine Áñez;

| B. | întrucât, în temeiul mandatului lor constituțional, Jeanine Áñez și autoritățile interimare au luat măsurile necesare pentru a organiza noi alegeri democratice, incluzive, transparente și corecte, care au avut loc în octombrie 2020, în ciuda provocărilor legate de COVID-19; întrucât Luis Arce, din partidul MAS, a câștigat președinția și a fost recunoscut ca atare de Jeanine Áñez, precum și de comunitatea internațională, inclusiv de Uniunea Europeană, asigurându-se un transfer de putere transparent și pașnic; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în temeiul mandatului lor constituțional, Jeanine Áñez și autoritățile interimare au luat măsurile necesare pentru a organiza noi alegeri democratice, incluzive, transparente și corecte, care au avut loc în octombrie 2020, în ciuda provocărilor legate de COVID-19; întrucât Luis Arce, din partidul MAS, a câștigat președinția și a fost recunoscut ca atare de Jeanine Áñez, precum și de comunitatea internațională, inclusiv de Uniunea Europeană, asigurându-se un transfer de putere transparent și pașnic;

| C. | întrucât în ultimele luni a fost confirmată anularea sau încetarea mai multor procese împotriva susținătorilor partidului MAS, iar numărul amenințărilor cu persecutarea judiciară a politicienilor care se opun guvernului MAS a crescut; întrucât, la 18 februarie 2021, Adunarea Plurinațională a aprobat Decretul Suprem nr. 4461, vag, acordând o amnistie și grațiere generală susținătorilor guvernului președintelui Arce urmăriți penal în timpul administrației Áñez pentru infracțiuni legate de „criza politică” care a început în octombrie 2019; |
| --- | --- |

C.

întrucât în ultimele luni a fost confirmată anularea sau încetarea mai multor procese împotriva susținătorilor partidului MAS, iar numărul amenințărilor cu persecutarea judiciară a politicienilor care se opun guvernului MAS a crescut; întrucât, la 18 februarie 2021, Adunarea Plurinațională a aprobat Decretul Suprem nr. 4461, vag, acordând o amnistie și grațiere generală susținătorilor guvernului președintelui Arce urmăriți penal în timpul administrației Áñez pentru infracțiuni legate de „criza politică” care a început în octombrie 2019;

| D. | întrucât, la 13 martie 2021, Jeanine Áñez, doi dintre miniștrii săi, fostul ministru al energiei Rodrigo Guzmán și fostul ministru al justiției Álvaro Coimbra, precum și alte persoane care au constituit guvernul interimar în perioada 2019-2020 au fost reținuți sub acuzația de „terorism, rebeliune și conspirație” și sunt acuzați de procurori că au participat la o lovitură de stat în 2019; întrucât arestarea lor preventivă a fost prelungită la șase luni, iar fosta președintă Añez este pasibilă de o pedeapsă de 24 de ani de închisoare; întrucât urmează să fie emis un mandat de arestare pentru alți trei foști miniștri; întrucât fostei președinte Jeanine Áñez i s-a refuzat inițial asistența medicală în timpul detenției; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 13 martie 2021, Jeanine Áñez, doi dintre miniștrii săi, fostul ministru al energiei Rodrigo Guzmán și fostul ministru al justiției Álvaro Coimbra, precum și alte persoane care au constituit guvernul interimar în perioada 2019-2020 au fost reținuți sub acuzația de „terorism, rebeliune și conspirație” și sunt acuzați de procurori că au participat la o lovitură de stat în 2019; întrucât arestarea lor preventivă a fost prelungită la șase luni, iar fosta președintă Añez este pasibilă de o pedeapsă de 24 de ani de închisoare; întrucât urmează să fie emis un mandat de arestare pentru alți trei foști miniștri; întrucât fostei președinte Jeanine Áñez i s-a refuzat inițial asistența medicală în timpul detenției;

| E. | întrucât procurorii au adus acuzații pe baza unei plângeri depuse de un fost membru al Congresului din partea MAS și susțin că persoanele menționate mai sus „au promovat, au condus, au fost membri și au sprijinit” organizații al căror obiectiv era de a distruge „ordinea constituțională” a Boliviei; întrucât procurorii au acuzat-o pe Jeanine Áñez în calitate de președintă interimară, dar nu în calitate de persoană civilă sau în urma exercitării oricărei alte funcții publice; întrucât articolul 159 alineatul (11), articolul 160 alineatul (6), articolul 161 alineatul (7) și articolul 184 alineatul (4) din Constituția din 2009 și Legea din 8 octombrie 2010 prevăd o procedură specială pentru judecarea președintelui, a vicepreședintelui și a înaltelor autorități din cadrul diferitelor instanțe; întrucât procedura judiciară împotriva președintei Áñez, urmată de urmărirea penală, nu respectă dreptul constituțional bolivian; întrucât dovezile din documentația însoțitoare par neclare; |
| --- | --- |

E.

întrucât procurorii au adus acuzații pe baza unei plângeri depuse de un fost membru al Congresului din partea MAS și susțin că persoanele menționate mai sus „au promovat, au condus, au fost membri și au sprijinit” organizații al căror obiectiv era de a distruge „ordinea constituțională” a Boliviei; întrucât procurorii au acuzat-o pe Jeanine Áñez în calitate de președintă interimară, dar nu în calitate de persoană civilă sau în urma exercitării oricărei alte funcții publice; întrucât articolul 159 alineatul (11), articolul 160 alineatul (6), articolul 161 alineatul (7) și articolul 184 alineatul (4) din Constituția din 2009 și Legea din 8 octombrie 2010 prevăd o procedură specială pentru judecarea președintelui, a vicepreședintelui și a înaltelor autorități din cadrul diferitelor instanțe; întrucât procedura judiciară împotriva președintei Áñez, urmată de urmărirea penală, nu respectă dreptul constituțional bolivian; întrucât dovezile din documentația însoțitoare par neclare;

| F. | întrucât cei acuzați de aceste infracțiuni susțin că sunt persecutați; întrucât cei care au fost arestați până acum susțin că acuzațiile nu le-au fost aduse la cunoștință în mod corespunzător, deși Parchetul General a subliniat că mandatele de arestare au fost emise în conformitate cu legea și fără a se încălca drepturile deținuților; întrucât Biroul Ombudsmanului a decis să monitorizeze acțiunile poliției și ale Parchetului Boliviei pentru a asigura respectarea garanțiilor procedurale și a dreptului persoanelor arestate la apărare; |
| --- | --- |

F.

întrucât cei acuzați de aceste infracțiuni susțin că sunt persecutați; întrucât cei care au fost arestați până acum susțin că acuzațiile nu le-au fost aduse la cunoștință în mod corespunzător, deși Parchetul General a subliniat că mandatele de arestare au fost emise în conformitate cu legea și fără a se încălca drepturile deținuților; întrucât Biroul Ombudsmanului a decis să monitorizeze acțiunile poliției și ale Parchetului Boliviei pentru a asigura respectarea garanțiilor procedurale și a dreptului persoanelor arestate la apărare;

| G. | întrucât articolul 3 din Carta democratică interamericană definește separația și independența puterilor în stat ca element esențial al democrației reprezentative; întrucât articolul 8 din Pactul de la San José evidențiază garanțiile judiciare și garanțiile procedurale; întrucât mai multe organizații internaționale și-au exprimat îngrijorarea cu privire la utilizarea abuzivă a mecanismelor judiciare în Bolivia și la faptul că acestea sunt utilizate din ce în ce mai mult ca instrumente represive de către partidul aflat la guvernare; întrucât președintele nou-ales Arce a promis că, în timpul guvernării sale, nu va exista nicio presiune politică asupra procurorilor și a judecătorilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 3 din Carta democratică interamericană definește separația și independența puterilor în stat ca element esențial al democrației reprezentative; întrucât articolul 8 din Pactul de la San José evidențiază garanțiile judiciare și garanțiile procedurale; întrucât mai multe organizații internaționale și-au exprimat îngrijorarea cu privire la utilizarea abuzivă a mecanismelor judiciare în Bolivia și la faptul că acestea sunt utilizate din ce în ce mai mult ca instrumente represive de către partidul aflat la guvernare; întrucât președintele nou-ales Arce a promis că, în timpul guvernării sale, nu va exista nicio presiune politică asupra procurorilor și a judecătorilor;

| H. | întrucât credibilitatea sistemului judiciar bolivian este afectată de relatările continue privind lipsa de independență, ingerințele politice generalizate și corupția; |
| --- | --- |

H.

întrucât credibilitatea sistemului judiciar bolivian este afectată de relatările continue privind lipsa de independență, ingerințele politice generalizate și corupția;

| I. | întrucât IACHR a accentuat că anumite legi boliviene împotriva terorismului încalcă principiul legalității, deoarece includ, printre altele, o definiție globală a terorismului, care este în mod inevitabil prea largă sau vagă; întrucât statele ar trebui să respecte principiul legalității atunci când definesc infracțiunile; întrucât plângerile depuse la TCP prin care se solicită ca articolul 123 din Codul penal privind infracțiunea de rebeliune și articolul 133 privind terorismul să fie declarate neconstituționale din cauza unei presupuse încălcări a Convenției americane privind drepturile omului și a Constituției Boliviei, sunt în curs de soluționare de către TCP; |
| --- | --- |

I.

întrucât IACHR a accentuat că anumite legi boliviene împotriva terorismului încalcă principiul legalității, deoarece includ, printre altele, o definiție globală a terorismului, care este în mod inevitabil prea largă sau vagă; întrucât statele ar trebui să respecte principiul legalității atunci când definesc infracțiunile; întrucât plângerile depuse la TCP prin care se solicită ca articolul 123 din Codul penal privind infracțiunea de rebeliune și articolul 133 privind terorismul să fie declarate neconstituționale din cauza unei presupuse încălcări a Convenției americane privind drepturile omului și a Constituției Boliviei, sunt în curs de soluționare de către TCP;

| J. | întrucât UE este un partener de durată al Boliviei și ar trebui să continue să sprijine instituțiile sale democratice, consolidarea statului de drept, drepturile omului și dezvoltarea sa economică și socială; întrucât UE a jucat un rol important, facilitând acțiunile de pacificare a țării din 2019 și 2020 și susținând organizarea alegerilor, |
| --- | --- |

J.

întrucât UE este un partener de durată al Boliviei și ar trebui să continue să sprijine instituțiile sale democratice, consolidarea statului de drept, drepturile omului și dezvoltarea sa economică și socială; întrucât UE a jucat un rol important, facilitând acțiunile de pacificare a țării din 2019 și 2020 și susținând organizarea alegerilor,

| 1. | denunță și condamnă detenția arbitrară și ilegală a fostei președinte interimare Áñez, a doi dintre miniștrii săi, precum și a altor prizonieri politici; invită autoritățile boliviene să îi elibereze imediat și să renunțe la acuzațiile motivate politic împotriva lor; solicită un cadru de justiție transparentă și imparțială, fără presiuni politice, și îndeamnă autoritățile să ofere toată asistența medicală necesară pentru a le asigura starea de bine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că fosta președintă Áñez și-a respectat pe deplin îndatoririle care îi reveneau în temeiul Constituției Boliviei în calitate de al doilea vicepreședinte al Senatului atunci când a umplut vidul prezidențial cauzat de demisia fostului președinte Evo Morales în urma revoltelor violente declanșate de tentativa de fraudă electorală; evidențiază că Tribunalul Plurinațional din Bolivia a aprobat transferul de putere către Jeanine Áñez; observă că alegerile din 18 octombrie 2020 s-au desfășurat fără incidente și cu garanții democratice depline; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de independență și imparțialitate a sistemului judiciar bolivian și la prevalența problemelor structurale; constată că această lipsă de independență afectează accesul la justiție și, mai general, reduce încrederea cetățenilor în sistemul național de justiție; denunță presiunea politică exercitată asupra sistemului judiciar pentru ca acesta să îi persecute pe oponenții politici și reliefează cât de importante sunt respectarea garanțiilor procedurale și asigurarea faptului că sistemul judiciar nu este supus niciunei presiuni politice; subliniază că victimele merită o justiție reală și imparțială și că toți cei responsabili ar trebui să fie trași la răspundere, fără a se acorda amnistii sau grațieri pe baza opiniilor lor politice; solicită respectarea deplină a independenței puterilor și transparența deplină a tuturor procedurilor judiciare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | accentuează că toate procedurile judiciare trebuie să se desfășoare cu respectarea deplină a principiului unui proces echitabil, consacrat în dreptul internațional; subliniază că acestea ar trebui să ofere garanții judiciare, asigurând protecția judiciară și accesul la justiție, ca parte a unui sistem de justiție independent și imparțial, nesupus interferențelor din partea altor instituții de stat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă Bolivia să întreprindă schimbări și reforme structurale ale sistemului judiciar, în special ale componenței acestuia, fără întârziere, pentru a garanta procese echitabile și credibile, imparțialitate și respectarea garanțiilor procedurale; invită guvernul bolivian să abordeze problema larg răspândită a corupției din țară; invită guvernul bolivian să modifice articolele din Codul penal privind infracțiunile de rebeliune și terorism, care includ definiții prea largi ale terorismului și, prin urmare, generează posibile încălcări ale principiilor legalității și proporționalității; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Parchetul Boliviei să redeschidă ancheta privind presupusa direcționare de către guvernul Morales a 1,6 milioane USD din fonduri publice către firma de consultanță Neurona, prin efectuarea de plăți necuvenite; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește caracterul indispensabil al unor canale de dialog consolidate și efective în cadrul instituțiilor boliviene pentru a promova valorile democratice, statul de drept și respectarea drepturilor omului; invită autoritățile boliviene să conducă un proces de reconciliere cu scopul de a dezamorsa tensiunea și ostilitatea latente în societatea boliviană; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă îngrijorarea cu privire la situația socială și politică gravă care se deteriorează în Bolivia din 2019 și regretă profund tragedia care s-a abătut asupra tuturor victimelor tulburărilor din Bolivia, aparținând tuturor părților; subliniază necesitatea stringentă de a susține caracterul statal multietnic și multilingv, pe deplin legitim; invită Bolivia să întreprindă schimbări și reforme structurale, inclusiv să numească un ombudsman independent și imparțial, pentru a aborda cauzele profunde ale crizelor care au izbucnit în țară; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că UE și Bolivia ar trebui să continue și să își consolideze cooperarea și dialogul în contextul negocierilor SGP+, întrucât Bolivia este singura țară din Comunitatea Andină care nu are un acord cu UE; consideră că UE ar trebui să fie alături de Bolivia în continuare și să fie pregătită să se implice mai mult, cu condiția să se ia măsuri clare pentru a îmbunătăți situația și să se respecte democrația, statul de drept și drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului Boliviei, Curții Constituționale Plurinaționale a Boliviei, Organizației Statelor Americane, Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului, Parlamentului Andin și Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, Secretarului General al ONU și Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0077.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/77

---

P9_TA(2021)0157

Legile privind blasfemia din Pakistan, în special cazul lui Shagufta Kausar și al lui Shafqat Emmanuel

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la legile privind blasfemia din Pakistan, în special cazul lui Shagufta Kausar și al lui Shafqat Emmanuel (2021/2647(RSP))

(2021/C 506/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Pakistan, în special cea din 20 mai 2010 referitoare la libertatea religioasă în Pakistan (1), cea din 10 octombrie 2013 referitoare la recentele cazuri de violență împotriva creștinilor, în special în Maaloula (Siria) și Peshawar (Pakistan), și cazul pastorului Saeed Abedini (Iran) (2), cea din 17 aprilie 2014 referitoare la Pakistan: cazuri de persecuție recente (3), cea din 27 noiembrie 2014 referitoare la Pakistan: legile privind blasfemia (4) și cea din 15 iunie 2017 referitoare la Pakistan, în special situația apărătorilor drepturilor omului și pedeapsa cu moartea (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Pakistan, în special cea din 20 mai 2010 referitoare la libertatea religioasă în Pakistan (1), cea din 10 octombrie 2013 referitoare la recentele cazuri de violență împotriva creștinilor, în special în Maaloula (Siria) și Peshawar (Pakistan), și cazul pastorului Saeed Abedini (Iran) (2), cea din 17 aprilie 2014 referitoare la Pakistan: cazuri de persecuție recente (3), cea din 27 noiembrie 2014 referitoare la Pakistan: legile privind blasfemia (4) și cea din 15 iunie 2017 referitoare la Pakistan, în special situația apărătorilor drepturilor omului și pedeapsa cu moartea (5),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, în special articolele 6, 18 și 19, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, în special articolele 6, 18 și 19,

| — | având în vedere Convenția internațională a ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională a ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială,

| — | având în vedere observațiile purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Rupert Colville, mai ales nota sa de informare pentru presă din 8 septembrie 2020 privind Pakistanul, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Rupert Colville, mai ales nota sa de informare pentru presă din 8 septembrie 2020 privind Pakistanul,

| — | având în vedere declarația privind Pakistanul a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația privind Pakistanul a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

| — | având în vedere Planul de cooperare strategică UE-Pakistan din 2019, care prevede că democrația, statul de drept, buna guvernanță și drepturile omului alcătuiesc, printre altele, baza convenită a cooperării reciproce, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de cooperare strategică UE-Pakistan din 2019, care prevede că democrația, statul de drept, buna guvernanță și drepturile omului alcătuiesc, printre altele, baza convenită a cooperării reciproce,

| — | având în vedere Declarația ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință,

| — | având în vedere raportul comun al Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 februarie 2020 privind sistemul generalizat de preferințe pentru perioada 2018-2019 (JOIN(2020)0003) și în special evaluarea corespunzătoare a Pakistanului în contextul regimului special de stimulare a dezvoltării sustenabile și a bunei guvernanțe (SGP+) al UE (SWD(2020)0022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun al Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 februarie 2020 privind sistemul generalizat de preferințe pentru perioada 2018-2019 (JOIN(2020)0003) și în special evaluarea corespunzătoare a Pakistanului în contextul regimului special de stimulare a dezvoltării sustenabile și a bunei guvernanțe (SGP+) al UE (SWD(2020)0022),

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere din 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere din 2013,

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea din 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea din 2013,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât controversatele legi pakistaneze privind blasfemia sunt în vigoare din 1986 în forma loc actuală și pedepsesc cu moartea sau cu închisoarea pe viață blasfemia la adresa profetului Mohamed; |
| --- | --- |

A.

întrucât controversatele legi pakistaneze privind blasfemia sunt în vigoare din 1986 în forma loc actuală și pedepsesc cu moartea sau cu închisoarea pe viață blasfemia la adresa profetului Mohamed;

| B. | întrucât, deși nu au dus niciodată la organizarea unor execuții oficiale, legile pakistaneze privind blasfemia incită la hărțuire și la comiterea unor acte de violență și crime împotriva acuzaților; întrucât persoanele acuzate de blasfemie trebuie să se teamă pentru viața lor, indiferent de rezultatul procedurilor judiciare; întrucât este bine știut că legile pakistaneze privind blasfemia sunt adesea folosite abuziv, deoarece se formulează acuzații false care servesc intereselor personale ale acuzatorului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, deși nu au dus niciodată la organizarea unor execuții oficiale, legile pakistaneze privind blasfemia incită la hărțuire și la comiterea unor acte de violență și crime împotriva acuzaților; întrucât persoanele acuzate de blasfemie trebuie să se teamă pentru viața lor, indiferent de rezultatul procedurilor judiciare; întrucât este bine știut că legile pakistaneze privind blasfemia sunt adesea folosite abuziv, deoarece se formulează acuzații false care servesc intereselor personale ale acuzatorului;

| C. | întrucât legile referitoare la blasfemie din Pakistan fac ca exprimarea liberă sau implicarea deschisă în activități religioase să constituie un pericol pentru minoritățile religioase; întrucât, în loc să protejeze comunitățile religioase, aceste legi au semănat teamă în societatea pakistaneză; întrucât s-a înăbușit prin amenințări și asasinate orice încercare de reformare a legilor sau a modului în care sunt aplicate; întrucât tentativele de a discuta aceste chestiuni în mass-media, online sau offline, sunt adesea întâmpinate cu amenințări și acte de hărțuire, inclusiv din partea guvernului; |
| --- | --- |

C.

întrucât legile referitoare la blasfemie din Pakistan fac ca exprimarea liberă sau implicarea deschisă în activități religioase să constituie un pericol pentru minoritățile religioase; întrucât, în loc să protejeze comunitățile religioase, aceste legi au semănat teamă în societatea pakistaneză; întrucât s-a înăbușit prin amenințări și asasinate orice încercare de reformare a legilor sau a modului în care sunt aplicate; întrucât tentativele de a discuta aceste chestiuni în mass-media, online sau offline, sunt adesea întâmpinate cu amenințări și acte de hărțuire, inclusiv din partea guvernului;

| D. | întrucât zeci de persoane, printre care musulmani, hinduși, creștini și alții, sunt în prezent în închisoare pentru blasfemie; întrucât mai mulți acuzați au fost linșați de mulțimi violente; întrucât se exercită presiuni enorme asupra sistemului judiciar pakistanez; întrucât procedurile judiciare durează adesea mulți ani și au un efect devastator asupra cetățenilor pakistanezi nevinovați și asupra familiilor lor și a comunităților în care trăiesc; |
| --- | --- |

D.

întrucât zeci de persoane, printre care musulmani, hinduși, creștini și alții, sunt în prezent în închisoare pentru blasfemie; întrucât mai mulți acuzați au fost linșați de mulțimi violente; întrucât se exercită presiuni enorme asupra sistemului judiciar pakistanez; întrucât procedurile judiciare durează adesea mulți ani și au un efect devastator asupra cetățenilor pakistanezi nevinovați și asupra familiilor lor și a comunităților în care trăiesc;

| E. | întrucât anul trecut în Pakistan s-a înregistrat o înmulțire alarmantă a acuzațiilor de „blasfemie” formulate online și offline; întrucât multe dintre aceste acuzații îi vizează pe apărătorii drepturilor omului, vizează jurnaliști, artiști și persoanele cele mai marginalizate din societate; întrucât legile pakistaneze privind blasfemia sunt folosite tot mai mult pentru a regla conturi în plan personal sau în politică, încălcându-se astfel dreptul la libertatea religioasă și de convingere, la libertatea de opinie și de exprimare; |
| --- | --- |

E.

întrucât anul trecut în Pakistan s-a înregistrat o înmulțire alarmantă a acuzațiilor de „blasfemie” formulate online și offline; întrucât multe dintre aceste acuzații îi vizează pe apărătorii drepturilor omului, vizează jurnaliști, artiști și persoanele cele mai marginalizate din societate; întrucât legile pakistaneze privind blasfemia sunt folosite tot mai mult pentru a regla conturi în plan personal sau în politică, încălcându-se astfel dreptul la libertatea religioasă și de convingere, la libertatea de opinie și de exprimare;

| F. | întrucât în Pakistan procedurile judiciare în cazurile de blasfemie au multe neajunsuri; întrucât este nevoie de puține probe pentru a condamna o persoană, iar autoritățile judiciare acceptă adesea acuzațiile fără spirit critic; întrucât acuzații sunt adesea presupuși a fi vinovați și trebuie să își dovedească nevinovăția, și nu invers; |
| --- | --- |

F.

întrucât în Pakistan procedurile judiciare în cazurile de blasfemie au multe neajunsuri; întrucât este nevoie de puține probe pentru a condamna o persoană, iar autoritățile judiciare acceptă adesea acuzațiile fără spirit critic; întrucât acuzații sunt adesea presupuși a fi vinovați și trebuie să își dovedească nevinovăția, și nu invers;

| G. | întrucât libertatea de gândire, de conștiință și libertatea religioasă se aplică atât persoanelor care îmbrățișează o religie, cât și ateilor, agnosticilor și persoanelor care nu aderă la o credință anume; |
| --- | --- |

G.

întrucât libertatea de gândire, de conștiință și libertatea religioasă se aplică atât persoanelor care îmbrățișează o religie, cât și ateilor, agnosticilor și persoanelor care nu aderă la o credință anume;

| H. | întrucât Pakistanul este parte la acorduri internaționale importante privind drepturile omului, inclusiv la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și la Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, care conțin dispoziții privind dreptul la viață, dreptul la un proces echitabil, egalitatea în fața legii și nediscriminarea; |
| --- | --- |

H.

întrucât Pakistanul este parte la acorduri internaționale importante privind drepturile omului, inclusiv la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și la Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, care conțin dispoziții privind dreptul la viață, dreptul la un proces echitabil, egalitatea în fața legii și nediscriminarea;

| I. | întrucât amânarea proceselor a fost un numitor comun al mai multor cazuri ale unor persoane acuzate de „blasfemie”, iar judecătorii sunt bănuiți că recurg frecvent la aceste tactici fiindcă sunt reticenți să pronunțe hotărâri prin care îi disculpă pe acuzați; întrucât cei care lucrează în sistemul de justiție penală din Pakistan, inclusiv avocații, poliția, procurorii și judecătorii, sunt adesea împiedicați să își desfășoare activitatea în mod eficace, imparțial și fără teamă; întrucât martorii și familiile victimelor au trebuit să se ascundă, de teama represaliilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât amânarea proceselor a fost un numitor comun al mai multor cazuri ale unor persoane acuzate de „blasfemie”, iar judecătorii sunt bănuiți că recurg frecvent la aceste tactici fiindcă sunt reticenți să pronunțe hotărâri prin care îi disculpă pe acuzați; întrucât cei care lucrează în sistemul de justiție penală din Pakistan, inclusiv avocații, poliția, procurorii și judecătorii, sunt adesea împiedicați să își desfășoare activitatea în mod eficace, imparțial și fără teamă; întrucât martorii și familiile victimelor au trebuit să se ascundă, de teama represaliilor;

| J. | întrucât situația din Pakistan a continuat să se degradeze în 2020, deoarece guvernul a aplicat sistematic legile privind blasfemia și nu a apărat minoritățile religioase de abuzurile comise de actori nestatali, înregistrându-se o creștere bruscă a numărului de asasinate cu țintă precisă, a cazurilor de blasfemie, a convertirilor forțate și a discursurilor de incitare la ură împotriva minorităților religioase, printre care se numără și ahmazii, musulmanii șiiți, hindușii, creștinii și sikhii; întrucât în 2020 răpirile, convertirile forțate la islamism, violurile și căsătoriile forțate au rămas amenințări iminente pentru femeile și copiii aparținând minorităților religioase, în special pentru cei de religie hindusă sau creștină; |
| --- | --- |

J.

întrucât situația din Pakistan a continuat să se degradeze în 2020, deoarece guvernul a aplicat sistematic legile privind blasfemia și nu a apărat minoritățile religioase de abuzurile comise de actori nestatali, înregistrându-se o creștere bruscă a numărului de asasinate cu țintă precisă, a cazurilor de blasfemie, a convertirilor forțate și a discursurilor de incitare la ură împotriva minorităților religioase, printre care se numără și ahmazii, musulmanii șiiți, hindușii, creștinii și sikhii; întrucât în 2020 răpirile, convertirile forțate la islamism, violurile și căsătoriile forțate au rămas amenințări iminente pentru femeile și copiii aparținând minorităților religioase, în special pentru cei de religie hindusă sau creștină;

| K. | întrucât la 2 martie 2021 s-au împlinit zece ani de la asasinarea fostului ministru pakistanez pentru minorități, Shahbaz Bhatti, care a primit amenințări după ce s-a pronunțat public împotriva legilor privind blasfemia; |
| --- | --- |

K.

întrucât la 2 martie 2021 s-au împlinit zece ani de la asasinarea fostului ministru pakistanez pentru minorități, Shahbaz Bhatti, care a primit amenințări după ce s-a pronunțat public împotriva legilor privind blasfemia;

| L. | întrucât Shagufta Kausar și Shafqat Emmanuel, cei doi pakistanezi care formează un cuplu, au fost condamnați la moarte pentru blasfemie în 2014; întrucât aceste acuzații le-au fost aduse pentru presupusa trimitere a unor mesaje text ofensatoare la adresa profetului Mohamed de pe un număr de telefon înregistrat pe numele lui Shagufta Kausar către persoana care acuza cuplul de blasfemie; |
| --- | --- |

L.

întrucât Shagufta Kausar și Shafqat Emmanuel, cei doi pakistanezi care formează un cuplu, au fost condamnați la moarte pentru blasfemie în 2014; întrucât aceste acuzații le-au fost aduse pentru presupusa trimitere a unor mesaje text ofensatoare la adresa profetului Mohamed de pe un număr de telefon înregistrat pe numele lui Shagufta Kausar către persoana care acuza cuplul de blasfemie;

| M. | întrucât dovezile pe baza cărora au fost condamnați cei doi pot fi considerate în mare parte falsificate; întrucât faptul că inculpații sunt analfabeți contrazice ipoteza că ar fi putut trimite mesaje text; întrucât telefonul care ar fi fost folosit pentru a trimite mesajele nu a fost recuperat pentru a fi examinat în cadrul anchetei; întrucât se presupune că cei doi se certaseră cu acuzatorul cu puțin timp înainte de formularea acuzațiilor; întrucât avem motive să credem că cei doi au fost torturați; |
| --- | --- |

M.

întrucât dovezile pe baza cărora au fost condamnați cei doi pot fi considerate în mare parte falsificate; întrucât faptul că inculpații sunt analfabeți contrazice ipoteza că ar fi putut trimite mesaje text; întrucât telefonul care ar fi fost folosit pentru a trimite mesajele nu a fost recuperat pentru a fi examinat în cadrul anchetei; întrucât se presupune că cei doi se certaseră cu acuzatorul cu puțin timp înainte de formularea acuzațiilor; întrucât avem motive să credem că cei doi au fost torturați;

| N. | întrucât cei doi au fost reținuți în închisoare în așteptarea pronunțării unei hotărâri judecătorești cu privire la recursul pe care l-au introdus împotriva pedepsei cu moartea; întrucât recursul lor trebuia să se judece în aprilie 2020, la șase ani după ce au fost condamnați, dar a fost amânat de mai multe ori, ultima dată la 15 februarie 2021; |
| --- | --- |

N.

întrucât cei doi au fost reținuți în închisoare în așteptarea pronunțării unei hotărâri judecătorești cu privire la recursul pe care l-au introdus împotriva pedepsei cu moartea; întrucât recursul lor trebuia să se judece în aprilie 2020, la șase ani după ce au fost condamnați, dar a fost amânat de mai multe ori, ultima dată la 15 februarie 2021;

| O. | întrucât de când au fost condamnați, cei doi soți au fost despărțiți de cei patru copii ai lor; |
| --- | --- |

O.

întrucât de când au fost condamnați, cei doi soți au fost despărțiți de cei patru copii ai lor;

| P. | întrucât în urma unui accident petrecut în 2004 Shafqat Emmanuel suferă de o afecțiune a măduvei spinării și nu beneficiază de asistență medicală adecvată în închisoare; întrucât Shagufta Kausar este izolată într-o închisoare pentru femei și suferă de depresie din cauza situației în care se află; |
| --- | --- |

P.

întrucât în urma unui accident petrecut în 2004 Shafqat Emmanuel suferă de o afecțiune a măduvei spinării și nu beneficiază de asistență medicală adecvată în închisoare; întrucât Shagufta Kausar este izolată într-o închisoare pentru femei și suferă de depresie din cauza situației în care se află;

| Q. | întrucât Înalta Curte din Lahore a amânat cauza de mai multe ori, iar avocatul soților, Saiful Malook, a depus eforturi foarte mari pentru a se asigura că acestora li se poate judeca, în sfârșit, cauza în instanță, iar dreptul judiciar la un proces corect și echitabil le este, în sfârșit, respectat; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Înalta Curte din Lahore a amânat cauza de mai multe ori, iar avocatul soților, Saiful Malook, a depus eforturi foarte mari pentru a se asigura că acestora li se poate judeca, în sfârșit, cauza în instanță, iar dreptul judiciar la un proces corect și echitabil le este, în sfârșit, respectat;

| R. | întrucât, potrivit Centrului pentru justiție socială din Pakistan, din 1987 până în februarie 2021 au fost acuzate cel puțin 1 855 de persoane în temeiul legilor privind blasfemia, cel mai mare număr de acuzații fiind formulate în 2020; |
| --- | --- |

R.

întrucât, potrivit Centrului pentru justiție socială din Pakistan, din 1987 până în februarie 2021 au fost acuzate cel puțin 1 855 de persoane în temeiul legilor privind blasfemia, cel mai mare număr de acuzații fiind formulate în 2020;

| S. | întrucât un student musulman, Mashal Khan, a fost ucis de o mulțime furioasă în aprilie 2017, fiind acuzat că ar fi postat conținuturi blasfematoare online, acuzații care nu au fost dovedite; întrucât Junaid Hafeez, cadru universitar la Universitatea Bahauddin Zakariya din Multan, a fost arestat în martie 2013 pentru că ar fi pronunțat remarci blasfematoare, a fost ținut într-o celulă de izolare timp de cinci ani, cât a durat procesul său, a fost găsit vinovat de blasfemie și condamnat la moarte de instanțele pakistaneze în decembrie 2019; întrucât experții ONU în domeniul drepturilor omului au condamnat sentința, numind-o „o parodie de justiție” care contravine dreptului internațional; |
| --- | --- |

S.

întrucât un student musulman, Mashal Khan, a fost ucis de o mulțime furioasă în aprilie 2017, fiind acuzat că ar fi postat conținuturi blasfematoare online, acuzații care nu au fost dovedite; întrucât Junaid Hafeez, cadru universitar la Universitatea Bahauddin Zakariya din Multan, a fost arestat în martie 2013 pentru că ar fi pronunțat remarci blasfematoare, a fost ținut într-o celulă de izolare timp de cinci ani, cât a durat procesul său, a fost găsit vinovat de blasfemie și condamnat la moarte de instanțele pakistaneze în decembrie 2019; întrucât experții ONU în domeniul drepturilor omului au condamnat sentința, numind-o „o parodie de justiție” care contravine dreptului internațional;

| T. | întrucât există tot mai multe atacuri online și offline împotriva jurnaliștilor și a organizațiilor societății civile, în special împotriva femeilor și a persoanelor celor mai marginalizate din societate, inclusiv a membrilor minorităților religioase, a persoanelor sărace și a persoanelor cu dizabilități; întrucât printre aceste atacuri se numără adesea și acuzații false de blasfemie care pot provoca atacuri fizice, crime, arestări și detenții arbitrare; |
| --- | --- |

T.

întrucât există tot mai multe atacuri online și offline împotriva jurnaliștilor și a organizațiilor societății civile, în special împotriva femeilor și a persoanelor celor mai marginalizate din societate, inclusiv a membrilor minorităților religioase, a persoanelor sărace și a persoanelor cu dizabilități; întrucât printre aceste atacuri se numără adesea și acuzații false de blasfemie care pot provoca atacuri fizice, crime, arestări și detenții arbitrare;

| U. | întrucât Pakistanul beneficiază de preferințe comerciale în cadrul programului bazat pe SGP+ încă din 2014; întrucât beneficiile economice pe care le implică acest acord comercial unilateral pentru Pakistan sunt considerabile; întrucât statutul de țară care beneficiază de SGP+ este însoțit de obligația de a ratifica și de a pune în aplicare 27 de convenții internaționale, inclusiv de a onora angajamentele referitoare la respectarea drepturilor omului și a libertății religioase; |
| --- | --- |

U.

întrucât Pakistanul beneficiază de preferințe comerciale în cadrul programului bazat pe SGP+ încă din 2014; întrucât beneficiile economice pe care le implică acest acord comercial unilateral pentru Pakistan sunt considerabile; întrucât statutul de țară care beneficiază de SGP+ este însoțit de obligația de a ratifica și de a pune în aplicare 27 de convenții internaționale, inclusiv de a onora angajamentele referitoare la respectarea drepturilor omului și a libertății religioase;

| V. | întrucât Comisia Europeană a exprimat, în cea mai recentă evaluare a Pakistanului pe care a efectuat-o în contextul programului SGP+, la 10 februarie 2020, o serie de preocupări serioase cu privire la situația drepturilor omului din această țară, în special în ceea ce privește lipsa progreselor în privința limitării domeniului de aplicare și a utilizării pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

V.

întrucât Comisia Europeană a exprimat, în cea mai recentă evaluare a Pakistanului pe care a efectuat-o în contextul programului SGP+, la 10 februarie 2020, o serie de preocupări serioase cu privire la situația drepturilor omului din această țară, în special în ceea ce privește lipsa progreselor în privința limitării domeniului de aplicare și a utilizării pedepsei cu moartea;

| W. | întrucât aplicarea în continuare a legislației referitoare la blasfemie în Pakistan are loc în contextul unei înăspriri, la nivel global, a restricțiilor care vizează libertatea religioasă și libertatea de exprimare cu privire la religie și convingeri; întrucât, în martie 2019, Raportorul special al ONU privind libertatea de religie sau de convingere a menționat cazul Asiei Bibi ca fiind o ilustrare a revigorării legilor de combatere a blasfemiei și a apostaziei, care exemplifică utilizarea legilor privind ordinea publică pentru a limita exprimările considerate a fi ofensatoare pentru comunitățile religioase; |
| --- | --- |

W.

întrucât aplicarea în continuare a legislației referitoare la blasfemie în Pakistan are loc în contextul unei înăspriri, la nivel global, a restricțiilor care vizează libertatea religioasă și libertatea de exprimare cu privire la religie și convingeri; întrucât, în martie 2019, Raportorul special al ONU privind libertatea de religie sau de convingere a menționat cazul Asiei Bibi ca fiind o ilustrare a revigorării legilor de combatere a blasfemiei și a apostaziei, care exemplifică utilizarea legilor privind ordinea publică pentru a limita exprimările considerate a fi ofensatoare pentru comunitățile religioase;

| X. | întrucât s-a constatat o escaladare a atacurilor comise în mod repetat și înșelător de anumite grupări radicale pakistaneze împotriva autorităților franceze și a declarațiilor recente ale guvernului pakistanez cu privire la blasfemie după ce autoritățile franceze au reacționat la atacul terorist săvârșit împotriva unui profesor francez de gimnaziu care a apărat dreptul la libertatea de exprimare, ceea ce a determinat autoritățile franceze să recomande cetățenilor lor, la 15 aprilie 2021, să părăsească temporar Pakistanul; întrucât, la 20 aprilie 2021, un membru al partidului aflat la guvernare a prezentat o rezoluție în cadrul Adunării Naționale a Pakistanului, solicitând să fie inițiată o dezbatere privind expulzarea ambasadorului francez, |
| --- | --- |

X.

întrucât s-a constatat o escaladare a atacurilor comise în mod repetat și înșelător de anumite grupări radicale pakistaneze împotriva autorităților franceze și a declarațiilor recente ale guvernului pakistanez cu privire la blasfemie după ce autoritățile franceze au reacționat la atacul terorist săvârșit împotriva unui profesor francez de gimnaziu care a apărat dreptul la libertatea de exprimare, ceea ce a determinat autoritățile franceze să recomande cetățenilor lor, la 15 aprilie 2021, să părăsească temporar Pakistanul; întrucât, la 20 aprilie 2021, un membru al partidului aflat la guvernare a prezentat o rezoluție în cadrul Adunării Naționale a Pakistanului, solicitând să fie inițiată o dezbatere privind expulzarea ambasadorului francez,

| 1. | își exprimă îngrijorarea cu privire la sănătatea și calitatea vieții lui Shagufta Kausar și ale lui Shafqat Emmanuel și îndeamnă autoritățile pakistaneze să se asigure că acestora li se acordă imediat asistență medicală adecvată; invită autoritățile pakistaneze să îi elibereze imediat și necondiționat pe Shafqat Emmanuel și pe Shagufta Kausar și să revoce condamnarea la moarte pronunțată împotriva acestora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă faptul că procedura de examinare a recursului formulat de Shagufta Kausar și de Shafqat Emmanuel continuă să fie amânată; invită Înalta Curte din Lahore să își pronunțe hotărârea cât mai curând posibil și să ofere o explicație rezonabilă pentru orice nouă amânare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că Shafqat Emmanuel este internat într-un spital aflat în incinta închisorii din cauza gravității stării sale și a beneficiat, în două rânduri, de tratament medical în afara închisorii Faisalabad; regretă faptul că cei doi soți au fost ținut captivi timp de șapte ani, izolați unul de celălalt și de familiile lor; invită, prin urmare, guvernul pakistanez să se asigure că închisorile sale oferă condiții de detenție decente și umane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că legile privind blasfemia sunt utilizate în continuare în mod abuziv în Pakistan, exacerbând diviziunile religioase existente și favorizând, prin urmare, un climat de intoleranță religioasă, violență și discriminare; subliniază că legile pakistaneze privind blasfemia sunt incompatibile cu legislația internațională privind drepturile omului și sunt utilizate din ce în ce mai mult pentru a viza grupuri minoritare vulnerabile din țară, inclusiv șiiții, ahmazii, hindușii și creștinii; invită, prin urmare, guvernul pakistanez să revizuiască și, în cele din urmă, să abroge aceste legi și să pună capăt aplicării lor; solicită să se asigure protecția judecătorilor, a apărătorilor și a martorilor apărării în toate așa-numitele procese de blasfemie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă Pakistanul să abroge secțiunile 295-B și C din Codul penal național și să respecte și să protejeze dreptul la libertatea religioasă, de gândire, de conștiință și de exprimare în întreaga țară, interzicând efectiv utilizarea legilor privind blasfemia; invită, de asemenea, guvernul pakistanez să modifice Legea privind combaterea terorismului din 1997, pentru a asigura faptul că judecarea cazurilor de blasfemie nu are loc în instanțe specializate în combaterea terorismului, și să ofere posibilități de eliberare pe cauțiune în presupusele cazuri de blasfemie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază faptul că Constituția Pakistanului consacră libertatea religioasă și de convingere, libertatea de exprimare, precum și drepturile minorităților și drepturile omului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită guvernului pakistanez să condamne fără echivoc incitarea la violență și discriminarea împotriva minorităților religioase din țară; invită guvernul pakistanez să instituie garanții procedurale și instituționale eficace în cadrul procedurilor judiciare și în etapele desfășurării anchetelor și urmăririi penale, pentru a preveni utilizarea abuzivă a legilor privind blasfemia până la abolirea acestora; regretă faptul că se recurge în continuare la practici de discriminare și la acte de violență în Pakistan împotriva minorităților religioase, inclusiv a creștinilor, a musulmanilor ahmadiyya, a șiiților și a hindușilor; reamintește faptul că în 2014 a avut loc un atac al mulțimii asupra comunității ahmazilor din Gujranwala în urma acuzațiilor de blasfemie aduse membrului său Aqib Saleem, care a fost ulterior achitat în instanță, acest atac cauzând moartea a trei membri ai comunității, inclusiv a doi copii; ia act de faptul că s-a impus cerința ca agenții de poliție cu un grad inferior celui de comisar să nu poată realiza investigații în legătură cu acuzațiile aduse înainte de înregistrarea cazurilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că legile privind blasfemia din Pakistan sunt adesea utilizate în mod abuziv pentru a aduce acuzații false care servesc unor interese diverse, inclusiv celui de soluționare a unor dispute personale sau de obținere a unor avantaje economice; invită, prin urmare, guvernul pakistanez să acorde atenția cuvenită acestui aspect și să abroge legile privind blasfemia în consecință; respinge cu fermitate declarația făcută, conform relatărilor, de ministrul pakistanez pentru afaceri parlamentare, Ali Khan, prin care se solicită decapitarea persoanelor vinovate de blasfemie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă întregul personal diplomatic european și al UE să facă tot posibilul pentru a oferi protecție și sprijin cuplului Shagufta Kausar și Shafqat Emmanuel, inclusiv participând la audierile din cadrul procesului acestora, solicitând autorizarea de a-i vizita în închisoare și contactând fără întrerupere și în mod ferm autoritățile implicate în acest caz; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să faciliteze procesul de eliberare a vizelor de urgență pentru Shagufta Kausar, Shafqat Emmanuel, avocatul lor Saiful Malook și alte persoane puse sub acuzare pentru exercitarea pașnică a drepturilor lor, inclusiv pentru apărătorii drepturilor omului, în cazul în care aceștia vor fi nevoiți să părăsească Pakistanul, și să ofere protecție internațională tuturor acestor persoane; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă îngrijorarea deosebită în legătură cu numărul tot mai mare de atacuri comise în mediul online și offline împotriva jurnaliștilor, a cadrelor universitare și a organizațiilor societății civile, în special în privința atacurilor care vizează femeile și minoritățile; îndeamnă guvernul pakistanez să ia măsuri imediate pentru a asigura siguranța jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului și a organizațiilor cu profil religios și să desfășoare anchete prompte și eficace pentru a proteja statul de drept și a aduce făptașii în fața justiției; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să revizuiască de urgență eligibilitatea Pakistanului pentru statutul conferit în temeiul SGP+ în lumina evenimentelor actuale și să stabilească dacă există motive suficiente pentru a iniția o procedură de retragere temporară a acestui statut și a beneficiilor care decurg din el; invită, totodată, Comisia și SEAE să raporteze Parlamentului European cu privire la această chestiune cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită SEAE și Comisia să folosească toate instrumentele de care dispun, inclusiv cele stipulate în Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, pentru a sprijini comunitățile religioase și a exercita presiune asupra guvernului pakistanez, cu scopul de a-l determina să își intensifice eforturile de protejare a minorităților religioase; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă SEAE și statele membre să sprijine în continuare Pakistanul în procesul de reformă a sistemului judiciar și de consolidare a capacităților în acest sector, pentru a se asigura că instanțele inferioare dispun de mijloacele necesare pentru a organiza rapid procesele persoanelor reținute și pentru a respinge cazurile de blasfemie care nu sunt susținute de dovezi fiabile suficiente; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută dialogurile interreligioase care au loc în Pakistan și îndeamnă SEAE și delegația UE să sprijine în continuare Consiliul Național pentru Pace din Pakistan, responsabil de promovarea armoniei interconfesionale, în organizarea unor astfel de inițiative periodice cu participarea liderilor religioși, inclusiv din rândul minorităților religioase, cu sprijinul organizațiilor cu profil religios, al organizațiilor societății civile, al profesioniștilor din domeniul drepturilor omului și al juriștilor și cadrelor universitare; invită, de asemenea, delegația UE și reprezentanțele statelor membre să sprijine în continuare ONG-urile din Pakistan care sunt implicate în monitorizarea drepturilor omului și în acordarea de sprijin victimelor violenței religioase și de gen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă Pakistanul să își intensifice cooperarea cu organismele internaționale din domeniul drepturilor omului, inclusiv cu Comitetul ONU pentru Drepturile Omului, pentru a pune în aplicare toate recomandările relevante și a îmbunătăți monitorizarea și raportarea progreselor înregistrate în vederea respectării criteriilor internaționale de referință; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că demonstrațiile violente și atacurile împotriva Franței sunt inacceptabile; este profund îngrijorat de accentuarea sentimentelor anti-franceze în Pakistan, care obligă resortisanții francezi și întreprinderile franceze să părăsească temporar țara; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută recenta hotărâre a Curții Supreme din Pakistan de a interzice executarea prizonierilor cu afecțiuni psihice; reiterează opoziția fermă a Uniunii Europene față de pedeapsa cu moartea, în toate cazurile și fără excepție; solicită abolirea universală a pedepsei capitale; invită autoritățile pakistaneze să comute sentințele tuturor persoanelor care sunt pasibile de condamnarea la moarte pentru a se asigura că dreptul lor la un proces echitabil, care este recunoscut la nivel internațional și garantat în Constituție, este respectat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Pakistanului. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 147.

(2)  JO C 181, 19.5.2016, p. 82.

(3)  JO C 443, 22.12.2017, p. 75.

(4)  JO C 289, 9.8.2016, p. 40.

(5)  JO C 331, 18.9.2018, p. 109.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/82 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/82

---

P9_TA(2021)0159

Rusia, cazul lui Alexei Navalnâi, acumularea de forțe militare la frontiera cu Ucraina și atacul rusesc din Republica Cehă

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la Rusia, cazul lui Alexei Navalnîi, concentrarea de forțe militare la frontiera cu Ucraina și atacurile rusești din Republica Cehă (2021/2642(RSP))

(2021/C 506/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și Ucraina,

| — | având în vedere Carta ONU, Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Convenția Consiliului Europei pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta ONU, Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Convenția Consiliului Europei pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO),

| — | având în vedere pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk, adoptat și semnat la Minsk la 12 februarie 2015 și aprobat în ansamblul său prin Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU la 17 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk, adoptat și semnat la Minsk la 12 februarie 2015 și aprobat în ansamblul său prin Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU la 17 februarie 2015,

| — | având în vedere declarația miniștrilor de externe ai G7 referitoare la Ucraina din 18 martie 2021 și declarația lor comună alături de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 12 aprilie 2021 pe aceeași temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor de externe ai G7 referitoare la Ucraina din 18 martie 2021 și declarația lor comună alături de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 12 aprilie 2021 pe aceeași temă,

| — | având în vedere reuniunea din 16 aprilie 2021 pe tema concentrării forțelor militare ale Rusiei, la care au participat Președintele Franței, Președintele Ucrainei și Cancelara Germaniei, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea din 16 aprilie 2021 pe tema concentrării forțelor militare ale Rusiei, la care au participat Președintele Franței, Președintele Ucrainei și Cancelara Germaniei,

| — | având în vedere declarațiile emise în numele UE la 18 aprilie 2021 de către Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la deteriorarea stării de sănătate a lui Alexei Navalnîi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile emise în numele UE la 18 aprilie 2021 de către Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la deteriorarea stării de sănătate a lui Alexei Navalnîi,

| — | având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”, Rezoluțiile Adunării Generale a ONU 71/205 din 19 decembrie 2016, 72/190 din 19 decembrie 2017, 73/263 din 22 decembrie 2018, 74/168 din 18 decembrie 2019 și 75/192 din 16 decembrie 2020 intitulate „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea și orașul Sevastopol, Ucraina”, precum și Rezoluțiile Adunării Generale a ONU 74/17 din 9 decembrie 2019 și 75/29 din 7 decembrie 2020 intitulate „Problema militarizării Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol, Ucraina, precum și a unor părți din Marea Neagră și Marea Azov”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”, Rezoluțiile Adunării Generale a ONU 71/205 din 19 decembrie 2016, 72/190 din 19 decembrie 2017, 73/263 din 22 decembrie 2018, 74/168 din 18 decembrie 2019 și 75/192 din 16 decembrie 2020 intitulate „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea și orașul Sevastopol, Ucraina”, precum și Rezoluțiile Adunării Generale a ONU 74/17 din 9 decembrie 2019 și 75/29 din 7 decembrie 2020 intitulate „Problema militarizării Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol, Ucraina, precum și a unor părți din Marea Neagră și Marea Azov”,

| — | având în vedere Decizia 2014/145/PESC a Consiliului din 17 martie 2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/145/PESC a Consiliului din 17 martie 2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (1),

| — | având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte, în special titlul II privind dialogul politic și convergența în domeniul politicii externe și de securitate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte, în special titlul II privind dialogul politic și convergența în domeniul politicii externe și de securitate (2),

| — | având în vedere Memorandumul de la Budapesta privind garanțiile de securitate din 5 decembrie 1994 referitor la aderarea Belarusului, Kazahstanului și Ucrainei la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de la Budapesta privind garanțiile de securitate din 5 decembrie 1994 referitor la aderarea Belarusului, Kazahstanului și Ucrainei la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare,

| — | având în vedere propunerea Ucrainei din 29 martie 2021 de revenire la regimul de încetare totală a focului în estul Ucrainei și proiectul de plan comun de acțiune privind implementarea acordurilor de la Minsk, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Ucrainei din 29 martie 2021 de revenire la regimul de încetare totală a focului în estul Ucrainei și proiectul de plan comun de acțiune privind implementarea acordurilor de la Minsk,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 19 aprilie 2021 privind expulzarea diplomaților cehi și declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate în numele UE, din 21 aprilie 2021, în semn de solidaritate cu Republica Cehă în ceea ce privește activitățile infracționale de pe teritoriul său, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 19 aprilie 2021 privind expulzarea diplomaților cehi și declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate în numele UE, din 21 aprilie 2021, în semn de solidaritate cu Republica Cehă în ceea ce privește activitățile infracționale de pe teritoriul său,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în ultimele săptămâni, Federația Rusă și-a sporit substanțial prezența militară la frontierele estice și nordice cu Ucraina și în Crimeea ocupată, mobilizând un total de peste 100 000 de soldați, precum și tancuri, vehicule de artilerie și blindate și alte echipamente grele; întrucât concentrarea recentă de trupe ruse este cea mai mare din 2014, iar amploarea sa și capabilitățile sale de atac indică intenții ofensive; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ultimele săptămâni, Federația Rusă și-a sporit substanțial prezența militară la frontierele estice și nordice cu Ucraina și în Crimeea ocupată, mobilizând un total de peste 100 000 de soldați, precum și tancuri, vehicule de artilerie și blindate și alte echipamente grele; întrucât concentrarea recentă de trupe ruse este cea mai mare din 2014, iar amploarea sa și capabilitățile sale de atac indică intenții ofensive;

| B. | întrucât Federația Rusă a anunțat suspendarea până la 31 octombrie 2021 a dreptului de trecere inofensivă a navelor de război și a navelor comerciale ale altor țări prin partea Mării Negre care duce spre Strâmtoarea Kerci, încălcând libertatea de navigație, care este garantată de Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, la care Rusia este parte; întrucât zonele în cauză se află în marea teritorială a Ucrainei, în jurul teritoriului ocupat temporar al Republicii Autonome Crimeea și al orașului Sevastopol; |
| --- | --- |

B.

întrucât Federația Rusă a anunțat suspendarea până la 31 octombrie 2021 a dreptului de trecere inofensivă a navelor de război și a navelor comerciale ale altor țări prin partea Mării Negre care duce spre Strâmtoarea Kerci, încălcând libertatea de navigație, care este garantată de Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, la care Rusia este parte; întrucât zonele în cauză se află în marea teritorială a Ucrainei, în jurul teritoriului ocupat temporar al Republicii Autonome Crimeea și al orașului Sevastopol;

| C. | întrucât au trecut șase ani de la adoptarea acordurilor de la Minsk și șapte ani de la anexarea ilegală a peninsulei Crimeea de către Federația Rusă și de la începutul războiului din Ucraina; |
| --- | --- |

C.

întrucât au trecut șase ani de la adoptarea acordurilor de la Minsk și șapte ani de la anexarea ilegală a peninsulei Crimeea de către Federația Rusă și de la începutul războiului din Ucraina;

| D. | întrucât, potrivit surselor ucrainene, Federația Rusă are aproximativ 3 000 de ofițeri și instructori militari care activează în forțele armate ale celor două așa-numite republici populare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit surselor ucrainene, Federația Rusă are aproximativ 3 000 de ofițeri și instructori militari care activează în forțele armate ale celor două așa-numite republici populare;

| E. | întrucât destabilizarea estului Ucrainei de către Federația Rusă prin intermediul forțelor pe care le controlează în Donețk și Lugansk, așa-numitele republici populare, are loc din 2014; întrucât conflictul a dus la pierderea a peste 14 000 de vieți omenești și aproape două milioane de persoane au devenit persoane strămutate intern (PSI); |
| --- | --- |

E.

întrucât destabilizarea estului Ucrainei de către Federația Rusă prin intermediul forțelor pe care le controlează în Donețk și Lugansk, așa-numitele republici populare, are loc din 2014; întrucât conflictul a dus la pierderea a peste 14 000 de vieți omenești și aproape două milioane de persoane au devenit persoane strămutate intern (PSI);

| F. | întrucât Ucraina a cerut invocarea punctului 16.3 din capitolul III din Documentul de la Viena nr. 2011 privind măsurile de consolidare a încrederii și a securității, solicitând „o explicație pentru activitățile militare neobișnuite” ale Federației Ruse în apropierea frontierei Ucrainei și în Crimeea ocupată; întrucât Documentul de la Viena a fost adoptat de către toți cei 57 de membri ai Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) în 2011 pentru a servi drept sursă durabilă de cooperare și transparență militară; întrucât Federația Rusă a decis să nu participe la această reuniune; |
| --- | --- |

F.

întrucât Ucraina a cerut invocarea punctului 16.3 din capitolul III din Documentul de la Viena nr. 2011 privind măsurile de consolidare a încrederii și a securității, solicitând „o explicație pentru activitățile militare neobișnuite” ale Federației Ruse în apropierea frontierei Ucrainei și în Crimeea ocupată; întrucât Documentul de la Viena a fost adoptat de către toți cei 57 de membri ai Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) în 2011 pentru a servi drept sursă durabilă de cooperare și transparență militară; întrucât Federația Rusă a decis să nu participe la această reuniune;

| G. | întrucât statele participante ale OSCE trebuie să își furnizeze reciproc informații cu privire, printre altele, la planurile de desfășurare, să își notifice reciproc în timp util activitățile militare semnificative, cum ar fi exercițiile, și să se consulte și să coopereze în cazul unor activități militare neobișnuite sau al unor tensiuni tot mai mari; |
| --- | --- |

G.

întrucât statele participante ale OSCE trebuie să își furnizeze reciproc informații cu privire, printre altele, la planurile de desfășurare, să își notifice reciproc în timp util activitățile militare semnificative, cum ar fi exercițiile, și să se consulte și să coopereze în cazul unor activități militare neobișnuite sau al unor tensiuni tot mai mari;

| H. | întrucât Ministerul Apărării din Rusia a declarat vineri, 23 aprilie 2021, că forțele mobilizate se vor întoarce în bazele lor permanente până la 1 mai 2021; |
| --- | --- |

H.

întrucât Ministerul Apărării din Rusia a declarat vineri, 23 aprilie 2021, că forțele mobilizate se vor întoarce în bazele lor permanente până la 1 mai 2021;

| I. | întrucât drepturile la libertatea de gândire și de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică sunt consacrate în Constituția Federației Ruse; întrucât situația drepturilor omului și a statului de drept continuă să se deterioreze în Rusia, autoritățile încălcând în permanență aceste drepturi și libertăți; întrucât Federația Rusă este semnatară a Declarației universale a drepturilor omului și a CEDO și este membră a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

I.

întrucât drepturile la libertatea de gândire și de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică sunt consacrate în Constituția Federației Ruse; întrucât situația drepturilor omului și a statului de drept continuă să se deterioreze în Rusia, autoritățile încălcând în permanență aceste drepturi și libertăți; întrucât Federația Rusă este semnatară a Declarației universale a drepturilor omului și a CEDO și este membră a Consiliului Europei;

| J. | întrucât, la 9 aprilie 2021, autoritățile ruse l-au reținut pentru scurt timp și l-au interogat pe Roman Anin, și i-au confiscat telefoanele și documentele, acesta fiind unul dintre principalii ziariști de investigație din Rusia afiliați la Proiectul pentru relatări cu privire la criminalitatea organizată și corupție (OCCRP); întrucât aceste acțiuni i-au pus, de asemenea, în pericol pe colegii săi ziariști din OCCRP care lucrează pe probleme de transparență și corupție, din cauza informațiilor la care Serviciul Federal de Securitate (FSB) are acum acces deplin; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 9 aprilie 2021, autoritățile ruse l-au reținut pentru scurt timp și l-au interogat pe Roman Anin, și i-au confiscat telefoanele și documentele, acesta fiind unul dintre principalii ziariști de investigație din Rusia afiliați la Proiectul pentru relatări cu privire la criminalitatea organizată și corupție (OCCRP); întrucât aceste acțiuni i-au pus, de asemenea, în pericol pe colegii săi ziariști din OCCRP care lucrează pe probleme de transparență și corupție, din cauza informațiilor la care Serviciul Federal de Securitate (FSB) are acum acces deplin;

| K. | întrucât Alexei Navalnîi, cel mai cunoscut activist anti-corupție și politician al opoziției din Rusia, a fost reținut la 17 ianuarie 2021 și condamnat la o pedeapsă de trei ani și jumătate de închisoare la 2 februarie 2021 pentru presupusa încălcare a probațiunii sale în timp ce era la recuperare în Germania în urma unei tentative de asasinat prin otrăvire cu un agent chimic militar interzis comise de agenți ai serviciilor de securitate rusești în Federația Rusă; întrucât Alexei Navalnîi a fost transferat la 12 martie 2021 într-o colonie penitenciară din Pokrov, unde a fost supus în mod repetat torturii și tratamentelor inumane și a început ulterior o grevă a foamei, cu mai mult de trei săptămâni în urmă; |
| --- | --- |

K.

întrucât Alexei Navalnîi, cel mai cunoscut activist anti-corupție și politician al opoziției din Rusia, a fost reținut la 17 ianuarie 2021 și condamnat la o pedeapsă de trei ani și jumătate de închisoare la 2 februarie 2021 pentru presupusa încălcare a probațiunii sale în timp ce era la recuperare în Germania în urma unei tentative de asasinat prin otrăvire cu un agent chimic militar interzis comise de agenți ai serviciilor de securitate rusești în Federația Rusă; întrucât Alexei Navalnîi a fost transferat la 12 martie 2021 într-o colonie penitenciară din Pokrov, unde a fost supus în mod repetat torturii și tratamentelor inumane și a început ulterior o grevă a foamei, cu mai mult de trei săptămâni în urmă;

| L. | întrucât aceste evoluții din ultimele săptămâni au confirmat cele mai grave temeri cu privire la siguranța sa personală și viața sa în rândul familiei, al prietenilor și al susținătorilor săi, precum și în rândul comunității internaționale și au dus la transferul lui la un spital penitenciar din apropierea Moscovei, unde viața sa continuă să fie în pericol; |
| --- | --- |

L.

întrucât aceste evoluții din ultimele săptămâni au confirmat cele mai grave temeri cu privire la siguranța sa personală și viața sa în rândul familiei, al prietenilor și al susținătorilor săi, precum și în rândul comunității internaționale și au dus la transferul lui la un spital penitenciar din apropierea Moscovei, unde viața sa continuă să fie în pericol;

| M. | întrucât, la 16 februarie 2021, Curtea Europeană a Drepturilor Omului a decis să comunice guvernului Rusiei, în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul de procedură al Curții, să îl elibereze pe Alexei Navalnîi; întrucât această măsură ar trebui să se aplice cu efect imediat; întrucât Curtea a avut în vedere natura și amploarea riscului pentru viața lui Alexei Navalnîi, demonstrate prima facie în scopul aplicării măsurii provizorii și privite în lumina circumstanțelor generale ale detenției actuale a lui Alexei Navalnîi; |
| --- | --- |

M.

întrucât, la 16 februarie 2021, Curtea Europeană a Drepturilor Omului a decis să comunice guvernului Rusiei, în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul de procedură al Curții, să îl elibereze pe Alexei Navalnîi; întrucât această măsură ar trebui să se aplice cu efect imediat; întrucât Curtea a avut în vedere natura și amploarea riscului pentru viața lui Alexei Navalnîi, demonstrate prima facie în scopul aplicării măsurii provizorii și privite în lumina circumstanțelor generale ale detenției actuale a lui Alexei Navalnîi;

| N. | întrucât vineri, 23 aprilie 2021, Alexei Navalnîi a anunțat că, în urma consilierii oferite de medici care nu aparțin închisorii, își va suspenda treptat greva foamei, care a început la 31 martie 2021; întrucât, potrivit consilierii medicale oferite lui Alexei Navalnîi, continuarea grevei foamei i-ar pune în pericol viața; întrucât, chiar dacă dl Navalnîi primește acum îngrijirile necesare, nu există nicio garanție că nu va fi supus altor tratamente inumane sau care îi pun viața în pericol sau nu vor mai avea loc atentate la adresa vieții sale; |
| --- | --- |

N.

întrucât vineri, 23 aprilie 2021, Alexei Navalnîi a anunțat că, în urma consilierii oferite de medici care nu aparțin închisorii, își va suspenda treptat greva foamei, care a început la 31 martie 2021; întrucât, potrivit consilierii medicale oferite lui Alexei Navalnîi, continuarea grevei foamei i-ar pune în pericol viața; întrucât, chiar dacă dl Navalnîi primește acum îngrijirile necesare, nu există nicio garanție că nu va fi supus altor tratamente inumane sau care îi pun viața în pericol sau nu vor mai avea loc atentate la adresa vieții sale;

| O. | întrucât, în 2020, Rusia s-a situat pe locul 129 din 180 de țări în Indicele de percepție a corupției stabilit de Transparency International, clasându-se pe ultimul loc în Europa; întrucât legăturile cleptocratice dintre oligarhi, ofițeri de securitate și oficiali care au legături cu Kremlinul au fost parțial expuse de activiști anticorupție, cum ar fi regretatul Serghei Magnițki și Fundația Anticorupție (FBK) condusă de Alexei Navalnîi, iar investigațiile privind averile nejustificate acumulate de-a lungul anilor au implicat cele mai înalte eșaloane ale puterii, inclusiv pe Vladimir Putin; întrucât Parchetul din Moscova încearcă să eticheteze drept „extremiste” Fundația Anticorupție FBK și alte două organizații care au legătură cu Navalnîi – Fundația pentru protecția drepturilor cetățenilor și sediul regional al lui Navalnîi, ceea ce ar însemna că angajații lor riscă arestări și pedepse cu închisoarea cuprinse între șase și zece ani; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în 2020, Rusia s-a situat pe locul 129 din 180 de țări în Indicele de percepție a corupției stabilit de Transparency International, clasându-se pe ultimul loc în Europa; întrucât legăturile cleptocratice dintre oligarhi, ofițeri de securitate și oficiali care au legături cu Kremlinul au fost parțial expuse de activiști anticorupție, cum ar fi regretatul Serghei Magnițki și Fundația Anticorupție (FBK) condusă de Alexei Navalnîi, iar investigațiile privind averile nejustificate acumulate de-a lungul anilor au implicat cele mai înalte eșaloane ale puterii, inclusiv pe Vladimir Putin; întrucât Parchetul din Moscova încearcă să eticheteze drept „extremiste” Fundația Anticorupție FBK și alte două organizații care au legătură cu Navalnîi – Fundația pentru protecția drepturilor cetățenilor și sediul regional al lui Navalnîi, ceea ce ar însemna că angajații lor riscă arestări și pedepse cu închisoarea cuprinse între șase și zece ani;

| P. | întrucât otrăvirea lui Navalnîi corespunde unui tipar de acțiune desfășurată împotriva oponenților lui Putin, care i-a afectat pe Victor Iușcenko, Serghei Skripal și Vladimir Kara-Murza și a dus la moartea mai multor personalități importante din opoziție, jurnaliști, activiști și lideri străini, printre care Boris Nemțov, Anna Politkovskaia, Serghei Protazanov, Natalia Estemirova, Alexander Litvinenko și mulți alții; |
| --- | --- |

P.

întrucât otrăvirea lui Navalnîi corespunde unui tipar de acțiune desfășurată împotriva oponenților lui Putin, care i-a afectat pe Victor Iușcenko, Serghei Skripal și Vladimir Kara-Murza și a dus la moartea mai multor personalități importante din opoziție, jurnaliști, activiști și lideri străini, printre care Boris Nemțov, Anna Politkovskaia, Serghei Protazanov, Natalia Estemirova, Alexander Litvinenko și mulți alții;

| Q. | întrucât nu numai că Federația Rusă reprezintă o amenințare externă la adresa securității europene, dar ea duce și un război intern împotriva propriului popor, sub forma oprimării sistematice a opoziției și a arestărilor pe străzi; întrucât, numai la 21 aprilie 2021, numărul arestărilor de demonstranți pașnici a ajuns la peste 1 788, ceea ce duce la un număr total de peste 15 000 de cetățeni ruși nevinovați reținuți începând din ianuarie 2021; |
| --- | --- |

Q.

întrucât nu numai că Federația Rusă reprezintă o amenințare externă la adresa securității europene, dar ea duce și un război intern împotriva propriului popor, sub forma oprimării sistematice a opoziției și a arestărilor pe străzi; întrucât, numai la 21 aprilie 2021, numărul arestărilor de demonstranți pașnici a ajuns la peste 1 788, ceea ce duce la un număr total de peste 15 000 de cetățeni ruși nevinovați reținuți începând din ianuarie 2021;

| R. | întrucât, în cele două rezoluții anterioare referitoare la Rusia, Parlamentul a solicitat revizuirea politicii UE față de Rusia și a celor cinci principii directoare ale acesteia și a cerut Consiliului să înceapă imediat pregătirile și să adopte o strategie a UE pentru relațiile viitoare cu o Rusie democratică, care să includă o gamă largă de stimulente și condiții pentru a consolida tendințele interne din Rusia către libertate și democrație; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în cele două rezoluții anterioare referitoare la Rusia, Parlamentul a solicitat revizuirea politicii UE față de Rusia și a celor cinci principii directoare ale acesteia și a cerut Consiliului să înceapă imediat pregătirile și să adopte o strategie a UE pentru relațiile viitoare cu o Rusie democratică, care să includă o gamă largă de stimulente și condiții pentru a consolida tendințele interne din Rusia către libertate și democrație;

| S. | întrucât Republica Cehă a expulzat 18 membri ai personalului ambasadei ruse la 17 aprilie 2021, inclusiv membri ai serviciilor de informații ruse, pe baza concluziilor întemeiate ale Serviciului de informații de securitate al Republicii Cehe, potrivit cărora ofițeri ai serviciilor de informații rusești aflați în serviciu activ au fost implicați într-o explozie a unui depozit de muniții în 2014, în care doi cetățeni cehi au fost uciși și au fost cauzate numeroase daune materiale; întrucât viețile și proprietățile a mii de persoane care locuiesc în localitățile învecinate au fost puse în pericol fără niciun fel de scrupule; întrucât aceste acțiuni ilegale pe teritoriul Republicii Cehe constituie o încălcare gravă a suveranității unui stat membru al UE de către o putere străină; întrucât, ca răspuns la expulzarea de către Republica Cehă a 18 membri ai personalului ambasadei sale, Federația Rusă a expulzat 20 de diplomați cehi, cărora li s-a ordonat să plece la 19 aprilie 2021; întrucât Republica Cehă a decis să echivaleze efectivul de personal al Ambasadei Rusiei în Republica Cehă cu cel al Ambasadei Republicii Cehe în Rusia la 22 aprilie 2021, ca urmare a refuzului Rusiei de a accepta întoarcerea în țară a diplomaților cehi expulzați și în conformitate cu articolul 11 din Convenția de la Viena cu privire la relațiile diplomatice, termenul acordat ambasadei ruse pentru a se conforma fiind până la sfârșitul lunii mai; |
| --- | --- |

S.

întrucât Republica Cehă a expulzat 18 membri ai personalului ambasadei ruse la 17 aprilie 2021, inclusiv membri ai serviciilor de informații ruse, pe baza concluziilor întemeiate ale Serviciului de informații de securitate al Republicii Cehe, potrivit cărora ofițeri ai serviciilor de informații rusești aflați în serviciu activ au fost implicați într-o explozie a unui depozit de muniții în 2014, în care doi cetățeni cehi au fost uciși și au fost cauzate numeroase daune materiale; întrucât viețile și proprietățile a mii de persoane care locuiesc în localitățile învecinate au fost puse în pericol fără niciun fel de scrupule; întrucât aceste acțiuni ilegale pe teritoriul Republicii Cehe constituie o încălcare gravă a suveranității unui stat membru al UE de către o putere străină; întrucât, ca răspuns la expulzarea de către Republica Cehă a 18 membri ai personalului ambasadei sale, Federația Rusă a expulzat 20 de diplomați cehi, cărora li s-a ordonat să plece la 19 aprilie 2021; întrucât Republica Cehă a decis să echivaleze efectivul de personal al Ambasadei Rusiei în Republica Cehă cu cel al Ambasadei Republicii Cehe în Rusia la 22 aprilie 2021, ca urmare a refuzului Rusiei de a accepta întoarcerea în țară a diplomaților cehi expulzați și în conformitate cu articolul 11 din Convenția de la Viena cu privire la relațiile diplomatice, termenul acordat ambasadei ruse pentru a se conforma fiind până la sfârșitul lunii mai;

| T. | întrucât aceiași agenți GRU implicați în explozia depozitului de muniții din Republica Cehă au fost responsabili și de tentativa de asasinare a lui Serghei și a Iuliei Skripal în Regatul Unit, în 2018, utilizând un agent neurotoxic de grad militar din grupa „Noviciok”, care a dus, de asemenea, la moartea unui cetățean britanic; întrucât agenții GRU au fost acuzați, de asemenea, de tentativa de asasinare a lui Emilian Gebrev, proprietarul unei fabrici de armament, și a altor două persoane din Bulgaria, în 2015; întrucât Rusia nu cooperează în anchetarea acestor crime comise pe teritoriul Uniunii Europene, neagă implicarea GRU în otrăvirea dnei și dlui Skripal și îi protejează pe suspecții principali; |
| --- | --- |

T.

întrucât aceiași agenți GRU implicați în explozia depozitului de muniții din Republica Cehă au fost responsabili și de tentativa de asasinare a lui Serghei și a Iuliei Skripal în Regatul Unit, în 2018, utilizând un agent neurotoxic de grad militar din grupa „Noviciok”, care a dus, de asemenea, la moartea unui cetățean britanic; întrucât agenții GRU au fost acuzați, de asemenea, de tentativa de asasinare a lui Emilian Gebrev, proprietarul unei fabrici de armament, și a altor două persoane din Bulgaria, în 2015; întrucât Rusia nu cooperează în anchetarea acestor crime comise pe teritoriul Uniunii Europene, neagă implicarea GRU în otrăvirea dnei și dlui Skripal și îi protejează pe suspecții principali;

| 1. | sprijină independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute internațional; își reiterează sprijinul ferm pentru politica UE de nerecunoaștere a anexării ilegale a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol; salută toate măsurile restrictive luate de UE ca urmare a anexării ilegale; solicită eliberarea imediată a tuturor cetățenilor ucraineni reținuți și încarcerați ilegal în Peninsula Crimeea și în Rusia și deplânge încălcările continue ale drepturilor omului comise în Crimeea și în teritoriile ocupate din estul Ucrainei, precum și acordarea pe scară largă a cetățeniei ruse („pașaportizare”) cetățenilor din aceste zone; subliniază că oficialitățile ruse ale căror acțiuni sau inacțiuni au permis producerea de crime de război în Ucraina sau au condus la comiterea acestora trebuie să se confrunte cu justiția penală internațională; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă actuala stare a relațiilor UE-Rusia cauzată de agresiunea Rusiei și destabilizarea continuă a Ucrainei, comportamentul ostil față de statele membre UE și societățile acestora și atacurile directe împotriva lor, manifestate, printre altele, prin ingerințe în procesele electorale, utilizarea dezinformării, a falsurilor ultrarealiste, a atacurilor cibernetice răuvoitoare, a sabotajului și a armelor chimice, precum și deteriorarea semnificativă a situației drepturilor omului și a respectării libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică în Rusia; condamnă ferm comportamentul ostil al Rusiei în Europa și face apel la guvernul acesteia să pună capăt acestor activități, care încalcă principiile și normele internaționale și amenință stabilitatea în Europa, ceea ce împiedică orice urmărire a unei agende bilaterale pozitive împreună cu acest vecin important; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rămâne foarte îngrijorat de marea concentrare de forțe armate ruse la frontiera cu Ucraina și în Republica Autonomă Crimeea, ocupată ilegal, pe care de ministerul rus al apărării a declarat-o încheiată; condamnă aceste acțiuni amenințătoare și destabilizatoare ale Federației Ruse și salută reacția echilibrată a Ucrainei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că UE trebuie să tragă învățăminte din concentrarea profund alarmantă de forțe armate ruse la frontiera ucraineană, care a fost suspendată începând de vineri, 23 aprilie 2021; insistă asupra faptului că întoarcerea trupelor rusești de la frontiera cu Ucraina la bazele lor permanente trebuie să se facă complet și neîntârziat; solicită ca Rusia să pună capăt imediat practicii concentrărilor militare nejustificate făcute cu scopul de a-și amenința vecinii, să pună capăt tuturor provocărilor în desfășurare și să se abțină de la acestea în viitor și să detensioneze situația prin retragerea forțelor sale la bazele lor permanente, în conformitate cu obligațiile sale internaționale, cum ar fi principiile și angajamentele OSCE de transparență a deplasărilor militare și Documentul de la Viena; reiterează faptul că concentrarea de forțe armate ruse reprezintă, de asemenea, o amenințare la adresa stabilității, securității și păcii, motiv pentru care dialogul dintre UE și Ucraina privind securitatea ar trebui să fie ambițios și să contribuie la o evaluare convergentă a amenințărilor de securitate pe teren; subliniază că țările prietene ar trebui să își intensifice sprijinul militar acordat Ucrainei și furnizarea de arme defensive, ceea ce este în conformitate cu articolul 51 din Carta ONU, care permite autoapărarea individuală și colectivă; invită Rusia să își retragă trupele din așa-numitele republici populare din Lugansk și Donețk și să restituie Ucrainei controlul asupra Republicii Autonome Crimeea și asupra orașului Sevastopol; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită insistent Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să garanteze că Consiliul rămâne conștient de evoluțiile militare, în pofida reamplasării anunțate a trupelor ruse, și rămâne pregătit să convină asupra unor noi acțiuni comune; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă Rusia să își respecte obligația care îi revine în temeiul Convenției ONU asupra dreptului mării și să garanteze libertatea de navigație și de tranzit prin strâmtoarea internațională către porturile de la Marea Azov; solicită UE ca, în strânsă cooperare cu statele membre și cu alți parteneri internaționali, să intensifice monitorizarea permanentă a tranzitului tuturor navelor care trec prin Strâmtoarea Kerci; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită insistent Rusiei și separatiștilor susținuți de aceasta să adere la acordul de încetare a focului; invită Rusia să pună în aplicare dispozițiile acordurilor de la Minsk și să se implice constructiv în Procesul Normandia și în Grupul trilateral de contact; accentuează că este nevoie de o soluție politică la conflictul din estul Ucrainei și de un rol mai puternic al UE în soluționarea pașnică a conflictului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că, în cazul în care o astfel de concentrare de forțe armate ar fi transformată în viitor într-o invazie a Ucrainei de către Federația Rusă, UE trebuie să arate clar că prețul unei astfel de încălcări a dreptului și a normelor internaționale ar fi semnificativ; insistă, prin urmare, ca în astfel de împrejurări importurile de petrol și gaze din Rusia în UE să fie oprite imediat, iar Rusia ar trebui exclusă din sistemul de plată SWIFT și toate activele din UE ale oligarhilor apropiați de autoritățile ruse și ale familiilor acestora din UE înghețate, iar vizele acestora anulate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită ca UE să își reducă dependența de energia rusească și îndeamnă, ca urmare, instituțiile UE și toate statele membre să oprească finalizarea conductei Nord Stream 2 și să solicite încetarea construirii de centrale nucleare controversate de către Rosatom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își reiterează sprijinul pentru ancheta internațională privind circumstanțele doborârii tragice a zborului MH17 al companiei Malaysian Airlines, care ar putea constitui o crimă de război, și își reiterează apelul de a aduce persoanele responsabile în fața justiției; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită UE și statele sale membre să se bazeze pe propunerea legislativă a Regatului Unit de creare a unui regulament global privind sancțiunile împotriva corupției și alte regimuri similare și să adopte un regim al UE de sancțiuni anticorupție, pentru a completa actualul regim global al UE de sancțiuni în materie de drepturi ale omului; subliniază că statele membre ale UE nu ar trebui să mai fie gazde primitoare pentru averi și investiții rusești cu origine neclară; invită Comisia și Consiliul să își intensifice eforturile de limitare a investițiilor strategice ale Kremlinului în UE utilizate în scopul subversiunii, al subminării proceselor și instituțiilor democratice și al răspândirii corupției; continuă să insiste că state membre precum Bulgaria și Malta trebuie să renunțe la programele lor de dobândire a cetățeniei prin investiție („golden passport”); |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a lui Alexei Navalnîi, a cărui condamnare este motivată politic și contravine obligațiilor internaționale ale Rusiei în domeniul drepturilor omului, precum și a tuturor persoanelor reținute în timpul protestelor în sprijinul eliberării sale sau al campaniei sale anticorupție; așteaptă din partea Rusiei să respecte măsura provizorie a Curții Europene a Drepturilor Omului în ceea ce privește natura și amploarea riscului pentru viața lui Alexei Navalnîi; consideră că Rusia este răspunzătoare pentru starea sănătății lui Alexei Navalnîi și cere Rusiei să ancheteze tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi, cooperând pe deplin cu Organizația pentru Interzicerea Armelor Chimice; invită autoritățile ruse să îmbunătățească condițiile din închisori și din centrele de detenție pentru a respecta standardele internaționale; solicită încetarea arestării protestatarilor pașnici și a atacurilor sistematice împotriva opoziției în legătură cu cererile de eliberare a lui Alexei Navalnîi; subliniază că toate persoanele implicate în urmărirea penală, condamnarea și maltratarea lui Alexei Navalnîi ar trebui să fie sancționate în temeiul regimului global de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește autorităților ruse și președintelui Putin personal, în calitate de șef al statului rus, că poartă întreaga responsabilitate pentru viața lui Alexei Navalnîi și pentru integritatea sa corporală și că trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a-i proteja acestuia sănătatea și starea de bine fizice și mintale; continuă să solicite insistent președintelui Putin și autorităților ruse să ancheteze, să aducă în fața justiției și să tragă la răspundere persoanele responsabile de tentativa de asasinare a acestuia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | deplânge intenția autorităților ruse de a declara Fundația anticorupție condusă de Alexei Navalnîi organizație extremistă, această decizie fiind neîntemeiată și discriminatorie; subliniază lupta împotriva corupției și faptul că dorința de a participa la dezbateri publice și la un proces electoral libere și pluraliste este un drept inalienabil al oricărei persoane și organizații politice democratice și nu are nicio legătură cu opiniile extremiste; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își exprimă profunda solidaritate cu forțele democratice din Rusia angajate către o societate deschisă și liberă, precum și sprijinul pentru toate persoanele și organizațiile care au devenit ținta atacurilor și a represiunii; solicită insistent autorităților ruse să înceteze toate hărțuirile, intimidările și atacurile la adresa opoziției, societății civile, mass-mediei, apărătorilor drepturilor omului și ai drepturilor femeilor și altor activiști, mai ales ținând seama de următoarele alegeri parlamentare din toamna lui 2021; încurajează UE să continue să solicite Rusiei să abroge sau să modifice toate legile care sunt incompatibile cu standardele internaționale; reamintește că îi sprijină ferm pe toți apărătorii drepturilor omului din Rusia și activitatea acestora; invită delegația UE și reprezentanțele statelor membre din această țară să își întărească sprijinul pentru societatea civilă și să folosească toate instrumentele disponibile pentru a susține mai mult activitatea apărătorilor drepturilor omului și, unde este cazul, să înlesnească eliberarea de vize de urgență și să ofere azil temporar în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită autorităților ruse să respecte libertatea mass-mediei și să înceteze orice hărțuire și presiune asupra mass-mediei independente, cum ar fi împotriva jurnalistului de investigație Roman Anin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își reiterează apelul adresat instituțiilor UE și statelor membre de a continua să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului din Federația Rusă și cauzele în instanță în care sunt implicate organizații ale societății civile, ziariști, politicieni și activiști din opoziție, inclusiv cazul lui Alexei Navalnîi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | deplânge faptul că angajați ai serviciilor de informații ruse au provocat explozia de la depozitul de armament din Vrbětice din Republica Cehă, ceea ce a constituit o încălcare a suveranității cehe și reprezintă un act de ostilitate inacceptabil; condamnă ferm activitățile care vizează destabilizarea și amenințarea statelor membre ale UE și face apel la Rusia să înceteze toate aceste activități, să îi tragă la răspundere pe cei responsabili și să despăgubească familiile cetățenilor care au murit în atacul din 2014; subliniază că Uniunea Europeană este alături de Republica Cehă și solicită VP/ÎR și Consiliului să ia contramăsuri adecvate, inclusiv să extindă sancțiunile cu destinație precisă; își exprimă profunda solidaritate cu poporul și autoritățile Republicii Cehe în urma atacului Rusiei comis pe teritoriul UE și a expulzării nejustificate și disproporționate a 20 de diplomați cehi din Rusia; își exprimă sprijinul pentru decizia autorităților cehe de a aduce la același nivel efectivul personalului Ambasadei Rusiei în Republica Cehă cu cel al Ambasadei Republicii Cehe în Rusia, condamnă amenințările ulterioare ale Federației Ruse la adresa Republicii Cehe și apreciază toate acțiunile de sprijin și solidaritate ale diferitelor guverne ale statelor membre ale UE și toate serviciile diplomatice deja oferite; invită statele membre ale UE ca, urmând exemplul cazului Skripal, să procedeze la o expulzare coordonată a diplomaților ruși; |
| --- | --- |

18.

| 19. | condamnă sprijinul Kremlinului pentru regimurile nedemocratice opresive din întreaga lume, cum ar fi cele din Iran, Coreea de Nord, Venezuela, Siria și Belarus; este profund îngrijorat de numărul din ce în ce mai mare de arestări, răpiri și expulzări ale unor cetățeni din Belarus care trăiesc în Rusia, inclusiv cazul președintelui Frontului Popular din Belarus aflat în opoziție și al oamenilor obișnuiți care au sprijinit activ protestele pașnice din Belarus; este deosebit de preocupat de campania susținută de Rusia care vizează organizațiile din Belarus ale minorităților naționale din UE, inclusiv cea mai mare, Uniunea Polonezilor din Belarus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | condamnă propaganda și dezinformarea din presa rusă și diseminarea cu rea intenție a acestora în UE, precum și activitatea așa-numitelor „ferme de troli” ruse, în special a celor care defăimează actualmente Republica Cehă susținând că este un satelit al intereselor SUA și nu o țară suverană cu servicii de informații independente; condamnă atacurile cibernetice asupra instituției de administrație strategică de stat din Cehia în cadrul spionajului militar rus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reiterează faptul că unitatea dintre statele membre ale UE este cea mai bună strategie de descurajare a Rusiei de la a întreprinde acțiuni destabilizatoare și subversive în Europa; invită statele membre să își coordoneze pozițiile și acțiunile față de Rusia și să adopte o poziție unitară; solicită ca statele membre să fie la unison în cadrul Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei în legătură cu ignorarea continuă de către Rusia a hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului; consideră că UE ar trebui să urmărească să coopereze pe mai departe cu parteneri având aceeași viziune, în special cu NATO și SUA, să utilizeze toate mijloacele disponibile la nivel internațional pentru a contracara efectiv ingerințele continue ale Rusiei, campaniile de dezinformare tot mai agresive și încălcările grave ale dreptului internațional care amenință securitatea și stabilitatea în Europa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre ale UE să acționeze în timp util și cu hotărâre împotriva acțiunilor perturbatoare ale serviciilor de informații ruse pe teritoriul UE și să își coordoneze îndeaproape răspunsul proporțional cu partenerii transatlantici; recomandă statelor membre să întărească cooperarea în materie de contrainformații și schimbul de informații; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită VP/ÎR și Consiliul să conceapă o nouă abordare strategică a relațiilor UE cu Rusia, care trebuie să sprijine mai bine societatea civilă, să întărească contactele interpersonale cu cetățenii Rusiei, să stabilească limite clare pentru cooperarea cu actorii statali ruși, să folosească standarde tehnologice și internetul deschis pentru a sprijini spațiile libere și a restricționa tehnologiile opresive și să dea dovadă de solidaritate în relația cu partenerii estici ai UE, inclusiv în chestiuni legate de securitate și soluționarea pașnică a conflictelor; subliniază că orice dialog cu Rusia trebuie să se bazeze pe respectarea dreptului internațional și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este extrem de preocupat de faptul că autoritățile ruse continuă să restricționeze activitatea platformelor mass-media independente, precum și a ziariștilor individuali și a altor actori din mass-media; condamnă ferm, în acest sens, decizia de a eticheta canalul media independent Meduza ca „agent străin”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, președintelui, guvernului și Radei Supreme ale Ucrainei și președintelui, guvernului și Dumei de Stat a Federației Ruse. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(2)  JO L 161, 29.5.2014, p. 3.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/89

---

P9_TA(2021)0160

Cea de a 5-a aniversare a Acordului de pace din Columbia

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la cea de a cincea aniversare a Acordului de pace din Columbia (2021/2643(RSP))

(2021/C 506/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special rezoluția sa din 20 ianuarie 2016 referitoare la sprijinirea procesului de pace din Columbia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special rezoluția sa din 20 ianuarie 2016 referitoare la sprijinirea procesului de pace din Columbia (1),

| — | având în vedere Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia și Peru, pe de altă parte (2), semnat la Bruxelles, la 26 iulie 2012, precum și Acordul de exonerare de obligația de a deține viză dintre Uniunea Europeană și Republica Columbia (3), semnat la 2 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia și Peru, pe de altă parte (2), semnat la Bruxelles, la 26 iulie 2012, precum și Acordul de exonerare de obligația de a deține viză dintre Uniunea Europeană și Republica Columbia (3), semnat la 2 decembrie 2015,

| — | având în vedere declarația de la 1 octombrie 2015 a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, privind numirea lui Eamon Gilmore în calitate de trimis special al UE pentru procesul de pace din Columbia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la 1 octombrie 2015 a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, privind numirea lui Eamon Gilmore în calitate de trimis special al UE pentru procesul de pace din Columbia,

| — | având în vedere Acordul final de încetare a conflictului armat și de construire a unei păci stabile și durabile semnat la 24 noiembrie 2016 de Guvernul Național al Columbiei și de Forțele Armate Revoluționare din Columbia – Armata Populară (FARC-EP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul final de încetare a conflictului armat și de construire a unei păci stabile și durabile semnat la 24 noiembrie 2016 de Guvernul Național al Columbiei și de Forțele Armate Revoluționare din Columbia – Armata Populară (FARC-EP),

| — | având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU referitoare la Misiunea ONU de verificare în Columbia, în special raportul din 26 martie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU referitoare la Misiunea ONU de verificare în Columbia, în special raportul din 26 martie 2021,

| — | având în vedere raportul anual al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 10 februarie 2021 privind situația drepturilor omului în Columbia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 10 februarie 2021 privind situația drepturilor omului în Columbia,

| — | având în vedere declarația comună din 9 februarie 2021 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, și a comisarului Janez Lenarčič privind decizia Columbiei de a acorda statut de protecție temporară migranților din Venezuela, precum și declarația purtătorului de cuvânt al VP/ÎR din 26 februarie 2021 privind actele de violență împotriva apărătorilor drepturilor omului din Columbia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 9 februarie 2021 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, și a comisarului Janez Lenarčič privind decizia Columbiei de a acorda statut de protecție temporară migranților din Venezuela, precum și declarația purtătorului de cuvânt al VP/ÎR din 26 februarie 2021 privind actele de violență împotriva apărătorilor drepturilor omului din Columbia,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în noiembrie 2021 Columbia va sărbători cea de a cincea aniversare de la semnarea Acordului final de încetare a conflictului armat și de construire a unei păci stabile și durabile între Guvernul Columbiei, condus de Președintele Juan Manuel Santos, și Forțele Armate Revoluționare din Columbia – Armata Populară (FARC-EP), care a pus capăt unui conflict ce a durat peste 50 de ani și reprezintă un pas semnificativ pe calea creării unei păci stabile și durabile în această țară; întrucât Columbia și-a păstrat integritatea democratică în ciuda unor perioade îndelungate de violență excepțional de intensă; |
| --- | --- |

A.

întrucât în noiembrie 2021 Columbia va sărbători cea de a cincea aniversare de la semnarea Acordului final de încetare a conflictului armat și de construire a unei păci stabile și durabile între Guvernul Columbiei, condus de Președintele Juan Manuel Santos, și Forțele Armate Revoluționare din Columbia – Armata Populară (FARC-EP), care a pus capăt unui conflict ce a durat peste 50 de ani și reprezintă un pas semnificativ pe calea creării unei păci stabile și durabile în această țară; întrucât Columbia și-a păstrat integritatea democratică în ciuda unor perioade îndelungate de violență excepțional de intensă;

| B. | întrucât Curtea Constituțională a Columbiei a estimat că va fi nevoie de cel puțin 15 ani pentru a se realiza în practică Acordul final, planul pe 10 ani aferent foii de parcurs unice și Planul actual multianual de investiții pentru pace pe o perioadă de patru ani, cu resurse de aproape 11,5 miliarde USD; |
| --- | --- |

B.

întrucât Curtea Constituțională a Columbiei a estimat că va fi nevoie de cel puțin 15 ani pentru a se realiza în practică Acordul final, planul pe 10 ani aferent foii de parcurs unice și Planul actual multianual de investiții pentru pace pe o perioadă de patru ani, cu resurse de aproape 11,5 miliarde USD;

| C. | întrucât președintele Columbiei, Iván Duque, și președintele Partidului Comunelor (fostul partid FARC), Rodrigo Londoño, s-au întâlnit la 10 martie 2021 pentru a discuta stadiul implementării Acordului final; întrucât, în cadrul dialogului intermediat de Reprezentantul special al Secretarului General al ONU pentru Columbia și de șeful Misiunii ONU de verificare în Columbia, ambele părți și-au reiterat angajamentul de a respecta Acordul final și au convenit să colaboreze în vederea elaborării unei foi de parcurs pentru timpul rămas prevăzut pentru realizarea sa cuprinzătoare în practică, precum și să-și dubleze eforturile pentru a îmbunătăți reintegrarea foștilor combatanți și a întări garanțiile de securitate pentru aceștia; |
| --- | --- |

C.

întrucât președintele Columbiei, Iván Duque, și președintele Partidului Comunelor (fostul partid FARC), Rodrigo Londoño, s-au întâlnit la 10 martie 2021 pentru a discuta stadiul implementării Acordului final; întrucât, în cadrul dialogului intermediat de Reprezentantul special al Secretarului General al ONU pentru Columbia și de șeful Misiunii ONU de verificare în Columbia, ambele părți și-au reiterat angajamentul de a respecta Acordul final și au convenit să colaboreze în vederea elaborării unei foi de parcurs pentru timpul rămas prevăzut pentru realizarea sa cuprinzătoare în practică, precum și să-și dubleze eforturile pentru a îmbunătăți reintegrarea foștilor combatanți și a întări garanțiile de securitate pentru aceștia;

| D. | întrucât foștii combatanți de gherilă avansează, de asemenea, în procesul lor de reintegrare în viața civilă și întrucât sistemul juridic și constituțional din Columbia adoptă reforme specifice pentru a asigura punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul acordului și construirea viitorului țării pe baza acestora; |
| --- | --- |

D.

întrucât foștii combatanți de gherilă avansează, de asemenea, în procesul lor de reintegrare în viața civilă și întrucât sistemul juridic și constituțional din Columbia adoptă reforme specifice pentru a asigura punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul acordului și construirea viitorului țării pe baza acestora;

| E. | întrucât în Acordul final părțile au convenit să înființeze un Tribunal Special pentru Pace (JEP), care cuprinde și crearea unui Sistem cuprinzător pentru adevăr, justiție, despăgubiri și nerepetarea trecutului, precum și acorduri privind acordarea de despăgubiri victimelor, fapt atestat în raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, din 10 februarie 2021; întrucât Columbia se confruntă cu dificultăți complexe în punerea în aplicare cuprinzătoare a Acordului final, situație exacerbată de pandemia de COVID-19 și de sosirea și primirea migranților venezueleni; |
| --- | --- |

E.

întrucât în Acordul final părțile au convenit să înființeze un Tribunal Special pentru Pace (JEP), care cuprinde și crearea unui Sistem cuprinzător pentru adevăr, justiție, despăgubiri și nerepetarea trecutului, precum și acorduri privind acordarea de despăgubiri victimelor, fapt atestat în raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, din 10 februarie 2021; întrucât Columbia se confruntă cu dificultăți complexe în punerea în aplicare cuprinzătoare a Acordului final, situație exacerbată de pandemia de COVID-19 și de sosirea și primirea migranților venezueleni;

| F. | întrucât, la 26 ianuarie 2021, JEP din Columbia a anunțat prima sa decizie de anvergură, punând sub acuzare opt dintre liderii de vârf ai fostei FARC-EP de crime de război și de crime împotriva umanității, acesta fiind cel mai clar rezultat de până acum al justiției de tranziție din țară; întrucât JEP a confirmat, de asemenea, că au fost realizate progrese în anchetarea așa-numitor cazuri de „suspecți falși”; întrucât JEP a întreprins măsuri pentru a avansa în direcția stabilirii unui dialog permanent și fluid cu autoritățile indigene; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 26 ianuarie 2021, JEP din Columbia a anunțat prima sa decizie de anvergură, punând sub acuzare opt dintre liderii de vârf ai fostei FARC-EP de crime de război și de crime împotriva umanității, acesta fiind cel mai clar rezultat de până acum al justiției de tranziție din țară; întrucât JEP a confirmat, de asemenea, că au fost realizate progrese în anchetarea așa-numitor cazuri de „suspecți falși”; întrucât JEP a întreprins măsuri pentru a avansa în direcția stabilirii unui dialog permanent și fluid cu autoritățile indigene;

| G. | întrucât se înregistrează în continuare evoluții importante care constituie un exemplu al potențialului de transformare al Acordului de pace, care include, pentru prima dată în istorie, o abordare specifică genurilor; întrucât ar trebui să se înregistreze progrese mai consistente în programul cuprinzător de garanții pentru femeile în poziție de lideri și apărătorii drepturilor omului și în programele de sprijinire a femeilor și fetelor care sunt victime ale violențelor, inclusiv ale violurilor și răpirilor; întrucât, având în vedere interconexiunile dintre diferitele capitole din acord, este extrem de important ca abordarea bazată pe genuri să fie integrată activ în toate domeniile; |
| --- | --- |

G.

întrucât se înregistrează în continuare evoluții importante care constituie un exemplu al potențialului de transformare al Acordului de pace, care include, pentru prima dată în istorie, o abordare specifică genurilor; întrucât ar trebui să se înregistreze progrese mai consistente în programul cuprinzător de garanții pentru femeile în poziție de lideri și apărătorii drepturilor omului și în programele de sprijinire a femeilor și fetelor care sunt victime ale violențelor, inclusiv ale violurilor și răpirilor; întrucât, având în vedere interconexiunile dintre diferitele capitole din acord, este extrem de important ca abordarea bazată pe genuri să fie integrată activ în toate domeniile;

| H. | întrucât, în pofida faptului că tratativele de pace au avut ca rezultat reducerea semnificativă a numărului de decese și a violențelor din Columbia, deteriorarea securității în diferite regiuni ale Columbiei este considerată, în general, un obstacol în calea procesului de pace, cu o creștere îngrijorătoare a violențelor, disparițiilor forțate, răpirilor și asasinatelor liderilor sociali și indigeni, ale foștilor combatanți ai FARC și ale apărătorilor drepturilor omului, potrivit rapoartelor ONU; întrucât forțele de securitate sunt, de asemenea, supuse atacurilor și actelor de violență; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în pofida faptului că tratativele de pace au avut ca rezultat reducerea semnificativă a numărului de decese și a violențelor din Columbia, deteriorarea securității în diferite regiuni ale Columbiei este considerată, în general, un obstacol în calea procesului de pace, cu o creștere îngrijorătoare a violențelor, disparițiilor forțate, răpirilor și asasinatelor liderilor sociali și indigeni, ale foștilor combatanți ai FARC și ale apărătorilor drepturilor omului, potrivit rapoartelor ONU; întrucât forțele de securitate sunt, de asemenea, supuse atacurilor și actelor de violență;

| I. | întrucât Misiunea de verificare a ONU a confirmat asasinarea a 73 de foști combatanți în 2020, aducând la 248 numărul de foști combatanți uciși de la semnarea Acordului de pace în 2016; întrucât Oficiul Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului (OHCHR) a primit informații cu privire la asasinarea a 120 de apărători ai drepturilor omului în ultimul an, dintre care 53 de cazuri au fost confirmate; întrucât, în plus, OHCHR a înregistrat în 2020 69 de incidente cu un număr mare de victime în rândul civililor, soldate cu moartea a 269 de civili, inclusiv 24 de copii și 19 femei; întrucât ONU susține că trebuie intensificate eforturile pentru a pune în aplicare Acordul de pace; |
| --- | --- |

I.

întrucât Misiunea de verificare a ONU a confirmat asasinarea a 73 de foști combatanți în 2020, aducând la 248 numărul de foști combatanți uciși de la semnarea Acordului de pace în 2016; întrucât Oficiul Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului (OHCHR) a primit informații cu privire la asasinarea a 120 de apărători ai drepturilor omului în ultimul an, dintre care 53 de cazuri au fost confirmate; întrucât, în plus, OHCHR a înregistrat în 2020 69 de incidente cu un număr mare de victime în rândul civililor, soldate cu moartea a 269 de civili, inclusiv 24 de copii și 19 femei; întrucât ONU susține că trebuie intensificate eforturile pentru a pune în aplicare Acordul de pace;

| J. | întrucât Secretarul General al ONU a stabilit drept prioritare soluționarea violențelor persistente împotriva foștilor combatanți, a comunităților afectate de conflicte, a liderilor sociali și a apărătorilor drepturilor omului, necesitatea de a consolida sustenabilitatea procesului de reintegrare, consolidarea unei prezențe integrate a statului în zonele afectate de conflicte, consolidarea dialogului constructiv între părți ca mijloc de promovare a punerii în aplicare a Acordului de pace și necesitatea de a consolida condițiile de reconciliere între părți; |
| --- | --- |

J.

întrucât Secretarul General al ONU a stabilit drept prioritare soluționarea violențelor persistente împotriva foștilor combatanți, a comunităților afectate de conflicte, a liderilor sociali și a apărătorilor drepturilor omului, necesitatea de a consolida sustenabilitatea procesului de reintegrare, consolidarea unei prezențe integrate a statului în zonele afectate de conflicte, consolidarea dialogului constructiv între părți ca mijloc de promovare a punerii în aplicare a Acordului de pace și necesitatea de a consolida condițiile de reconciliere între părți;

| K. | întrucât, în 2017, guvernul columbian a inițiat negocieri oficiale de pace cu Armata de Eliberare Națională (ELN); întrucât, în ianuarie 2019, la scurt timp după ce ELN a declanșat o bombă ascunsă într-o mașină la o academie de poliție din Bogotá, care a ucis 22 de persoane, guvernul președintelui Iván Duque a pus capăt negocierilor de pace; întrucât în anumite zone continuă dinamica conflictelor cu participarea ELN, inclusiv ciocniri cu alți actori înarmați ilegali și cu forțele de securitate publică; întrucât guvernul insistă asupra faptului că posibilitatea de a relua negocierile este condiționată de încetarea acțiunilor violente ale ELN, inclusiv răpirile, recrutarea copiilor și instalarea de mine, în timp ce ELN își menține poziția potrivit căreia orice astfel de solicitare din partea guvernului trebuie abordată la masa negocierilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în 2017, guvernul columbian a inițiat negocieri oficiale de pace cu Armata de Eliberare Națională (ELN); întrucât, în ianuarie 2019, la scurt timp după ce ELN a declanșat o bombă ascunsă într-o mașină la o academie de poliție din Bogotá, care a ucis 22 de persoane, guvernul președintelui Iván Duque a pus capăt negocierilor de pace; întrucât în anumite zone continuă dinamica conflictelor cu participarea ELN, inclusiv ciocniri cu alți actori înarmați ilegali și cu forțele de securitate publică; întrucât guvernul insistă asupra faptului că posibilitatea de a relua negocierile este condiționată de încetarea acțiunilor violente ale ELN, inclusiv răpirile, recrutarea copiilor și instalarea de mine, în timp ce ELN își menține poziția potrivit căreia orice astfel de solicitare din partea guvernului trebuie abordată la masa negocierilor;

| L. | întrucât președintele Columbiei, Iván Duque Márquez, a luat o decizie remarcabilă și a dat dovadă de solidaritate, oferind statutul de protecție temporară și regularizând situația unui număr de circa 1 800 000 de imigranți venezueleni care locuiesc în această țară, acordându-le permise temporare de imigrație, care le vor permite să se înregistreze și să aibă un acces mai lesne la servicii de stat, precum sănătatea și educația, facilitându-le integrarea socioeconomică și făcându-i mai puțin vulnerabili; întrucât Columbia și Venezuela au peste 2 000 de kilometri de granițe comune, foarte permeabile; întrucât frontiera dintre Columbia și Venezuela constă în principal din zone cu păduri dese și terenuri accidentate, făcând-o să fie predispusă la activități ilicite și la criminalitatea organizată; |
| --- | --- |

L.

întrucât președintele Columbiei, Iván Duque Márquez, a luat o decizie remarcabilă și a dat dovadă de solidaritate, oferind statutul de protecție temporară și regularizând situația unui număr de circa 1 800 000 de imigranți venezueleni care locuiesc în această țară, acordându-le permise temporare de imigrație, care le vor permite să se înregistreze și să aibă un acces mai lesne la servicii de stat, precum sănătatea și educația, facilitându-le integrarea socioeconomică și făcându-i mai puțin vulnerabili; întrucât Columbia și Venezuela au peste 2 000 de kilometri de granițe comune, foarte permeabile; întrucât frontiera dintre Columbia și Venezuela constă în principal din zone cu păduri dese și terenuri accidentate, făcând-o să fie predispusă la activități ilicite și la criminalitatea organizată;

| M. | întrucât Fondul fiduciar al UE pentru Columbia a mobilizat 128 de milioane EUR de la bugetul UE, 21 de state membre, Chile și Regatul Unit; întrucât cel de al cincilea comitet strategic al său și-a stabilit viitoarele linii strategice la 22 ianuarie 2021; |
| --- | --- |

M.

întrucât Fondul fiduciar al UE pentru Columbia a mobilizat 128 de milioane EUR de la bugetul UE, 21 de state membre, Chile și Regatul Unit; întrucât cel de al cincilea comitet strategic al său și-a stabilit viitoarele linii strategice la 22 ianuarie 2021;

| N. | întrucât societatea civilă joacă un rol-cheie în procesul de pace, regrupând organizații de apărare a drepturilor omului, organizații ale femeilor, comunități rurale, comunități de afro-columbieni și grupuri indigene, care au lansat numeroase inițiative și propuneri la nivel local, regional și național, |
| --- | --- |

N.

întrucât societatea civilă joacă un rol-cheie în procesul de pace, regrupând organizații de apărare a drepturilor omului, organizații ale femeilor, comunități rurale, comunități de afro-columbieni și grupuri indigene, care au lansat numeroase inițiative și propuneri la nivel local, regional și național,

| O. | întrucât UE și Columbia întrețin un cadru de strânsă colaborare politică, economică și comercială, stabilit prin memorandumul de înțelegere din noiembrie 2009 și prin Acordul comercial dintre Columbia și Peru, pe de o parte, și UE și statele sale membre, pe de altă parte, care are ca obiective finale nu doar promovarea relațiilor economice dintre părți, ci și consolidarea păcii și democrației, respectarea drepturilor omului, dezvoltarea durabilă și prosperitatea cetățenilor; întrucât Columbia este un partener strategic și este o țară esențială pentru stabilitatea regională; întrucât UE și Republica Columbia au stabili un cadru pentru participarea Republicii Columbia la acțiunile Uniunii Europene de gestionare a crizelor, care a intrat în vigoare la 1 martie 2020; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE și Columbia întrețin un cadru de strânsă colaborare politică, economică și comercială, stabilit prin memorandumul de înțelegere din noiembrie 2009 și prin Acordul comercial dintre Columbia și Peru, pe de o parte, și UE și statele sale membre, pe de altă parte, care are ca obiective finale nu doar promovarea relațiilor economice dintre părți, ci și consolidarea păcii și democrației, respectarea drepturilor omului, dezvoltarea durabilă și prosperitatea cetățenilor; întrucât Columbia este un partener strategic și este o țară esențială pentru stabilitatea regională; întrucât UE și Republica Columbia au stabili un cadru pentru participarea Republicii Columbia la acțiunile Uniunii Europene de gestionare a crizelor, care a intrat în vigoare la 1 martie 2020;

| P. | întrucât această relație apropiată se extinde într-o serie de domenii de colaborare internațională pe teme multilaterale de interes reciproc, precum lupta pentru pace și combaterea terorismului și a traficului de droguri, |
| --- | --- |

P.

întrucât această relație apropiată se extinde într-o serie de domenii de colaborare internațională pe teme multilaterale de interes reciproc, precum lupta pentru pace și combaterea terorismului și a traficului de droguri,

| 1. | își reiterează sprijinul pentru Acordul de pace din Columbia și salută dialogul care a avut loc recent între părți, recunoscând totodată efortul politic, realismul și perseverența de care au dat dovadă părțile; își reafirmă disponibilitatea de a continua să ofere toată asistența politică și financiară posibilă pentru a sprijini punerea în aplicare cuprinzătoare a Acordului de pace, pentru a însoți etapa ce urmează conflictului, în care participarea comunităților locale și a organizațiilor societății civile este esențială, și pentru a asigura luarea în considerare în mod corespunzător a priorităților exprimate de victime în ceea ce privește adevărul, justiția, despăgubirile și garanțiile de nerepetare a trecutului; își reafirmă solidaritatea cu toate victimele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că Acordul de pace din Columbia este adesea citat ca model în întreaga lume, datorită hotărârii cu care abordează problemele ce stau la baza conflictului și a atenției acordate drepturilor și demnității victimelor; reamintește că toate elementele unui astfel de acord complex și inovator trebuie să fie puse în aplicare, deoarece sunt interdependente în ceea ce privește soluționarea cauzelor fundamentale ale conflictului; solicită guvernului columbian să realizeze noi progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a tuturor aspectelor Acordului de pace; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută progresele realizate de Columbia în domenii precum reforma rurală integrată, programele de dezvoltare rurală (PDET), apărarea drepturilor victimelor, rezolvarea problemei drogurilor ilicite, înlocuirea culturilor agricole ilicite, restituirea terenurilor și reintegrarea foștilor combatanți, și încurajează realizarea unor eforturi suplimentare pentru a pune în aplicare toate aspectele Acordului de pace, în special aspectele socioeconomice în care progresele au fost mai slabe; subliniază cât de important este ca procesul de pace să fie însoțit de un efort hotărât de combatere a inegalităților și a sărăciei, inclusiv prin găsirea unor soluții echitabile pentru persoanele și comunitățile care au fost obligate să-și părăsească terenurile; consideră că grupurilor care au suferit în mod disproporționat de pe urma conflictului, cum ar fi comunitățile afro-columbiene și indigene, trebuie să li se acorde un sprijin special; ia act de activitatea Consiliilor teritoriale pentru pace, reconciliere și coexistență; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază rolul fundamental și istoric al Planurilor de dezvoltare cu o abordare teritorială (PDET), formulate de comunitățile din cele 170 de localități cel mai puternic afectate de abandon, sărăcie și violență; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută toate acțiunile întreprinse deja de JEP pentru a crea un viitor axat pe consolidarea păcii și pe eliminarea impunității și invită JEP să își continue eforturile semnificative, în ciuda numeroaselor provocări, inclusiv întârzieri în implementarea legislației; invită autoritățile columbiene să asigure autonomia și independența Sistemului integrat pentru adevăr, justiție, reparare și nerepetare și să-l protejeze, ca pe o contribuție esențială la asigurarea unei păci sustenabile și de durată; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă asasinatele și violențele îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului, a foștilor combatanți ai FARC și a liderilor sociali și indigeni; subliniază că eliminarea violențelor persistente împotriva acestora este una dintre provocările majore cu care se confruntă Columbia; observă că conflictul s-a intensificat în zonele rurale ale țării și regretă violențele cauzate în zonele respective în principal de grupările armate ilegale și de criminalitatea organizată legată de traficul de droguri și mineritul ilegal; constată că au fost consemnate mai multe cazuri de strămutare forțată, recrutare forțată, violență sexuală împotriva copiilor și femeilor, masacre, tortură și alte atrocități, precum și atacuri împotriva comunităților și autorităților etnice și a autorităților publice; solicită realizarea rapidă a unor anchete aprofundate și tragerea la răspundere a persoanelor responsabile; îndeamnă statul columbian să sporească și să garanteze protecția și siguranța liderilor sociali și politici, a activiștilor sociali și a apărătorilor mediului și ai comunităților rurale; este deosebit de preocupat de situația problematică din regiunea Cauca, menționată în declarația ONU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște eforturile de combatere a criminalității generate de grupările armate organizate și de alte organizații; subliniază necesitatea adoptării de urgență a unor măsuri pentru a spori protecția persoanelor vizate de violențe și, prin urmare, solicită o prezență integrată mai puternică a statului în aceste teritorii, precum și adoptarea de către Comisia Națională pentru Garanții de Securitate a unei politici publice de desființare a organizațiilor criminale; salută, în acest sens, Planul strategic de securitate și protecție pentru reintegrarea persoanelor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută prelungirea Legii privind victimele până în 2031 și creșterea bugetului aferent, de care au beneficiat peste nouă milioane de persoane înregistrate în Registrul unic al victimelor, și participarea politică efectivă a FARC, în prezent Partidul Comunelor, precum și progresele înregistrate în reintegrarea a aproape 14 000 de foști combatanți; salută achiziționarea de terenuri de către guvern pentru șapte dintre cele 24 de foste zone teritoriale pentru formare și reintegrare (TATR) și evidențiază desfășurarea măsurilor de securitate în aceste zone, pe lângă măsurile de protecție socială care vizează peste 13 000 de foști combatanți; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de eforturile depuse de instituțiile columbiene, și le încurajează să realizeze noi progrese, pentru a asigura respectarea deplină și permanentă a drepturilor omului, în conformitate cu datoria lor de a garanta siguranța cetățenilor; evidențiază reducerea ratei omorurilor, care a scăzut de la 25 la 23.7 per 100 000 de locuitori între 2019 și 2020, astfel cum a constatat raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului; ia act de angajamentul guvernului de a proteja liderii sociali, apărătorii drepturilor omului și foștii combatanți, precum și comunitățile îndepărtate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, deși au obligația de a furniza informații cu privire la rutele traficului de droguri și sursele de finanțare care sprijină grupurile criminale care atacă apărătorii, liderii și foștii combatanți, foștii luptători de gherilă nu au furnizat încă astfel de informații; își exprimă de asemenea îngrijorarea cu privire la faptul că termenul stabilit pentru livrarea activelor fostei FARC-EP cu scopul de a despăgubi victimele a expirat la 31 decembrie 2020, fiind livrate numai 4 % din suma convenită; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încurajează guvernul să adopte toate măsurile necesare în contextul economic actual pentru a promova schimbări structurale, conform recomandărilor ONU, prin care să se amelioreze situația generală și să se valorifice la maximum potențialul acordurilor de pace de a schimba în bine situația drepturilor omului din Columbia; solicită acestor organizații civice să colaboreze pentru reinstaurarea unei conviețuiri pașnice în Columbia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | declară din nou că violența nu este o metodă legitimă de luptă politică și le cere celor care au nutrit această convingere să adopte democrația cu toate consecințele și cerințele sale, prima etapă în acest sens fiind renunțarea definitivă la arme și apărarea propriilor idei și aspirații cu respectarea normelor democratice și a statului de drept; invită, în acest sens, ELN, care este clasificată de UE drept organizație teroristă, și grupurile disidente ale FARC-EP să pună capăt conflictelor și atacurilor teroriste împotriva populației din Columbia și să se angajeze ferm și hotărât, fără întârziere, în favoarea păcii în Columbia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | evidențiază progresele înregistrate în ceea ce privește extragerea minelor antipersonal din 129 de localități și prelungirea termenului de eliminare a acestora până în 2025; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apreciază foarte mult gestul remarcabil și fără precedent al Columbiei de a acorda statut de protecție temporară unui număr de aproximativ 1 800 000 de imigranți venezueleni care locuiesc în această țară, ceea ce va contribui la garantarea și apărarea drepturilor omului și alinarea suferinței migranților venezueleni din Columbia, oferindu-le totodată o mai bună asistență, inclusiv la vaccinarea împotriva COVID-19, protecție și integrare socială; speră că inițiativa UE de a pune umărul la eforturile regionale de soluționare a crizei migrației va deschide calea pentru un sprijin mai susținut, pe măsura solidarității remarcabile de care a dat dovadă Columbia, și invită și alți membri ai comunității internaționale să se alăture eforturilor de a sprijini Columbia în acest proces; solicită întărirea măsurilor pentru a identifica o soluție politică și democratică la criza din Venezuela; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și Consiliul European să intensifice, pe parcursul noii perioade bugetare, sprijinul politic și financiar acordat Columbiei în cadrul noilor instrumente de cooperare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | evidențiază contribuția Uniunii Europene, în special prin Fondul european pentru pace în Columbia, care își canalizează resursele către reforma rurală integrată și reintegrare, cu accent pe programele PDET și pe oficializarea proprietății funciare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | evidențiază participarea sectorului privat la sprijinirea victimelor, la reintegrare, la înlocuirea culturilor agricole ilicite și la cele 170 de localități vizate de PDET; invită Comisia să găsească mai multe sinergii între acordul comercial și noile instrumente de cooperare menite să garanteze accesul la piața, schimburile și investițiile europene pentru a asigura sustenabilitatea proiectelor productive și veniturile populației beneficiare și pentru a reduce vulnerabilitatea acestora în fața criminalității și economiei ilicite; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că implementarea cu succes a Acordului de pace din 2016, acesta reprezentând o contribuție la pacea și stabilitatea mondială, va continua să fie o prioritate-cheie a relațiilor bilaterale cimentate prin Memorandumul de înțelegere aprobat de Consiliu în luna ianuarie; în aceeași ordine de idei, încurajează continuarea cooperării dintre UE și Columbia, astfel încât să se îmbunătățească nivelul de trai atât al cetățenilor columbieni, cât și al cetățenilor UE, prin întărirea sinergiilor dintre parteneriatul comercial UE-Columbia și Acordul de pace; sprijină prelungirea mandatului trimisului special pentru pace în Columbia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Președinției în exercițiu a UE, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, precum și Guvernului și Congresului Republicii Columbia. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO C 11, 12.1.2018, p. 79.

(2)  JO L 354, 21.12.2012, p. 3.

(3)  JO L 333, 19.12.2015, p. 3.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/94

---

P9_TA(2021)0161

Garanția europeană pentru copii

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la Garanția europeană pentru copii (2021/2605(RSP))

(2021/C 506/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere obiectivele prevăzute la articolul 3 din TUE, în special combaterea excluziunii sociale și a discriminării, promovarea justiției sociale, coeziunea economică, socială și teritorială și protecția drepturilor copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele prevăzute la articolul 3 din TUE, în special combaterea excluziunii sociale și a discriminării, promovarea justiției sociale, coeziunea economică, socială și teritorială și protecția drepturilor copilului,

| — | având în vedere clauza socială orizontală prevăzută la articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere clauza socială orizontală prevăzută la articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere obiectivele de politică socială menționate la articolele 151 și 153 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de politică socială menționate la articolele 151 și 153 din TFUE,

| — | având în vedere Carta socială europeană revizuită, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană revizuită,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt menționate la articolul 6 din TUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt menționate la articolul 6 din TUE,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS), în special principiile 1, 3, 4, 11, 14, 16, 17, 19, 20, precum și obiectivele sale principale pentru 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS), în special principiile 1, 3, 4, 11, 14, 16, 17, 19, 20, precum și obiectivele sale principale pentru 2030,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142),

| — | având în vedere Propunerea de recomandare a Consiliului de instituire a unei garanții europene pentru copii (COM(2021)0137), |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea de recomandare a Consiliului de instituire a unei garanții europene pentru copii (COM(2021)0137),

| — | având în vedere planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere obiectivele ONU în materie de dezvoltare durabilă (ODD), în special obiectivele 1, 2, 3, 4 și 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele ONU în materie de dezvoltare durabilă (ODD), în special obiectivele 1, 2, 3, 4 și 10,

| — | având în vedere convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM),

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CRPD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CRPD),

| — | având în vedere orientările politice ale președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice ale președintei Comisiei, Ursula von der Leyen,

| — | având în vedere Programul de lucru adaptat al Comisiei pentru 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de lucru adaptat al Comisiei pentru 2020 (COM(2020)0440),

| — | având în vedere cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor (COM(2011)0173),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (1),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (ESF+) (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (ESF+) (COM(2018)0382),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/2221 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește resursele suplimentare și măsurile de implementare cu scopul de a oferi asistență pentru sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pentru pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei (REACT-EU) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/2221 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește resursele suplimentare și măsurile de implementare cu scopul de a oferi asistență pentru sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pentru pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei (REACT-EU) (3),

| — | având în vedere studiul de fezabilitate realizat de Comisie privind Garanția pentru copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul de fezabilitate realizat de Comisie privind Garanția pentru copii,

| — | având în vedere declarația sa scrisă nr. 0042/2015, prezentată în temeiul articolului 136 din Regulamentul de procedură, care viza investiția în copii și care a fost adoptată în martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația sa scrisă nr. 0042/2015, prezentată în temeiul articolului 136 din Regulamentul de procedură, care viza investiția în copii și care a fost adoptată în martie 2016,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor preșcolari, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor preșcolari,

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la drepturile copiilor în perspectiva Strategiei UE privind drepturile copilului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la drepturile copiilor în perspectiva Strategiei UE privind drepturile copilului (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la politicile de garantare a venitului minim ca instrument de combatere a sărăciei (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la politicile de garantare a venitului minim ca instrument de combatere a sărăciei (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (8),

| — | având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Observațiile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile copilului (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Observațiile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile copilului (9),

| — | având în vedere Orientările ONU privind îngrijirea alternativă a copiilor, astfel cum sunt consacrate în Rezoluția A/RES/64/142 a Adunării Generale a ONU din 24 februarie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările ONU privind îngrijirea alternativă a copiilor, astfel cum sunt consacrate în Rezoluția A/RES/64/142 a Adunării Generale a ONU din 24 februarie 2010,

| — | având în vedere Declarația Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 1 februarie 2012 privind proliferarea în Europa a atitudinilor negative și a violenței rasiste îndreptate împotriva romilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 1 februarie 2012 privind proliferarea în Europa a atitudinilor negative și a violenței rasiste îndreptate împotriva romilor,

| — | având în vedere comunicările Comisiei adoptate în scopul creării unei Uniuni a egalității, în conformitate cu „Orientările politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024”, în special comunicarea sa din 24 noiembrie 2020, intitulată „Planul de acțiune privind integrarea și incluziunea 2021-2027” (COM(2020)0758), comunicarea sa din 18 septembrie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului 2020-2025” (COM(2020)0565), comunicarea sa din 5 martie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152) și comunicarea sa din 12 noiembrie 2020, intitulată „Uniunea egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698). |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei adoptate în scopul creării unei Uniuni a egalității, în conformitate cu „Orientările politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024”, în special comunicarea sa din 24 noiembrie 2020, intitulată „Planul de acțiune privind integrarea și incluziunea 2021-2027” (COM(2020)0758), comunicarea sa din 18 septembrie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului 2020-2025” (COM(2020)0565), comunicarea sa din 5 martie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152) și comunicarea sa din 12 noiembrie 2020, intitulată „Uniunea egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698).

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2019 referitoare la drepturile copiilor cu ocazia celei de a 30-a aniversări a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2019 referitoare la drepturile copiilor cu ocazia celei de a 30-a aniversări a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la necesitatea de a consolida cadrul strategic al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor post-2020 și de a intensifica lupta împotriva atitudinilor negative față de romi (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la necesitatea de a consolida cadrul strategic al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor post-2020 și de a intensifica lupta împotriva atitudinilor negative față de romi (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 intitulată „Punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 intitulată „Punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa” (12),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 (COM(2021)0101, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 (COM(2021)0101,

| — | având în vedere Declarația comună a miniștrilor EPSCO intitulată „Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale – atenuarea impactului pandemiei de COVID-19 asupra familiilor – colaborarea pentru dezvoltarea unor perspective pentru copii puternici”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a miniștrilor EPSCO intitulată „Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale – atenuarea impactului pandemiei de COVID-19 asupra familiilor – colaborarea pentru dezvoltarea unor perspective pentru copii puternici”,

| — | -având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (13), |
| --- | --- |

—

-având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (13),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării (2013/112/UE)” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării (2013/112/UE)” (14),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului,

| — | având în vedere nota de politică a ONU din 15 aprilie 2020 intitulată „Impactul COVID-19 asupra copiilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de politică a ONU din 15 aprilie 2020 intitulată „Impactul COVID-19 asupra copiilor”,

| — | având în vedere Recomandarea 2008/867/CE a Comisiei din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2008/867/CE a Comisiei din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului privind accesul la protecție socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului privind accesul la protecție socială,

| — | având în vedere Noua agendă pentru competențe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Noua agendă pentru competențe,

| — | având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns oral adresate Consiliului și Comisiei privind Garanția europeană pentru copii (O-000025/2021 – B9-0012/2021 și O-000026/2021 – B9-0013/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns oral adresate Consiliului și Comisiei privind Garanția europeană pentru copii (O-000025/2021 – B9-0012/2021 și O-000026/2021 – B9-0013/2021),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| A. | întrucât propunerea de recomandare a Consiliului de instituire a unei Garanții europene pentru copii trebuie să completeze Strategia UE privind drepturile copilului, ambele fiind adoptate la 24 martie 2021; întrucât Strategia UE privind drepturile copilului reunește într-un cadru politic coerent toate inițiativele existente și viitoare privind drepturile copilului și formulează recomandări atât pentru acțiunea internă, cât și pentru cea externă a UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât propunerea de recomandare a Consiliului de instituire a unei Garanții europene pentru copii trebuie să completeze Strategia UE privind drepturile copilului, ambele fiind adoptate la 24 martie 2021; întrucât Strategia UE privind drepturile copilului reunește într-un cadru politic coerent toate inițiativele existente și viitoare privind drepturile copilului și formulează recomandări atât pentru acțiunea internă, cât și pentru cea externă a UE;

| B. | întrucât organizații internaționale precum Consiliul Europei și ONG-uri precum UNICEF au identificat sărăcia în rândul copiilor drept o cauză potențială a încălcării drepturilor copiilor și un rezultat potențial al acestor încălcări, prin impactul pe care îl are asupra capacității copiilor de a-și exercita drepturile, și deopotrivă o urmare a neasigurării drepturilor menționate anterior; |
| --- | --- |

B.

întrucât organizații internaționale precum Consiliul Europei și ONG-uri precum UNICEF au identificat sărăcia în rândul copiilor drept o cauză potențială a încălcării drepturilor copiilor și un rezultat potențial al acestor încălcări, prin impactul pe care îl are asupra capacității copiilor de a-și exercita drepturile, și deopotrivă o urmare a neasigurării drepturilor menționate anterior;

| C. | întrucât copiii care cresc într-o penurie de resurse și în situații familiale precare sunt mai susceptibili să se confrunte cu sărăcia și cu excluziunea socială, ceea ce poate avea un impact amplu asupra dezvoltării lor viitoare și asupra vieții lor la vârsta maturității, nu au acces la competențe adecvate și se confruntă cu opțiuni limitate în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, ceea ce propagă un ciclu vicios al sărăciei intergeneraționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât copiii care cresc într-o penurie de resurse și în situații familiale precare sunt mai susceptibili să se confrunte cu sărăcia și cu excluziunea socială, ceea ce poate avea un impact amplu asupra dezvoltării lor viitoare și asupra vieții lor la vârsta maturității, nu au acces la competențe adecvate și se confruntă cu opțiuni limitate în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, ceea ce propagă un ciclu vicios al sărăciei intergeneraționale;

| D. | întrucât cele șase categorii identificate în propunerea privind Garanția pentru copii sunt cele mai expuse riscului, iar copiii din aceste categorii trebuie să beneficieze de o atenție și de o îngrijire imediată; întrucât obiectivele garanției ar trebui înțelese ca aplicându-se, în măsura posibilului, tuturor copiilor din Uniune; |
| --- | --- |

D.

întrucât cele șase categorii identificate în propunerea privind Garanția pentru copii sunt cele mai expuse riscului, iar copiii din aceste categorii trebuie să beneficieze de o atenție și de o îngrijire imediată; întrucât obiectivele garanției ar trebui înțelese ca aplicându-se, în măsura posibilului, tuturor copiilor din Uniune;

| E. | întrucât problemele asociate cu sărăcia în rândul copiilor și cu excluziunea socială sunt probleme generalizate, prezente la nivelul tuturor societăților, care sunt abordate în mod optim prin politici cuprinzătoare și extinse, cu un domeniu de aplicare amplu și cu obiective specifice, care să vizeze atât copiii, cât și familiile și comunitățile acestora, punând accentul în primul rând pe investițiile în crearea de noi oportunități și soluții,; întrucât toate sectoarele societății trebuie să fie implicate în soluționarea acestor probleme, de la autoritățile locale, regionale, naționale și europene la societatea civilă și sectorul privat; |
| --- | --- |

E.

întrucât problemele asociate cu sărăcia în rândul copiilor și cu excluziunea socială sunt probleme generalizate, prezente la nivelul tuturor societăților, care sunt abordate în mod optim prin politici cuprinzătoare și extinse, cu un domeniu de aplicare amplu și cu obiective specifice, care să vizeze atât copiii, cât și familiile și comunitățile acestora, punând accentul în primul rând pe investițiile în crearea de noi oportunități și soluții,; întrucât toate sectoarele societății trebuie să fie implicate în soluționarea acestor probleme, de la autoritățile locale, regionale, naționale și europene la societatea civilă și sectorul privat;

| F. | întrucât cercetările arată că investițiile în copii, de exemplu în educația și îngrijirea timpurie de înaltă calitate, pot genera o rentabilitate a investiției la nivelul societății de cel puțin patru ori mai mare decât costul inițial al investiției, fără a ține cont de beneficiile sporite pentru întreprinderi în ceea ce privește forța de muncă calificată sau pentru sistemele de protecție socială, care nu mai sunt împovărate de cheltuieli suplimentare pentru copiii care au acces la măsurile de incluziune socială (15); întrucât procedurile bugetare ar trebui să recunoască investițiile în copii drept o categorie de investiții distinctă, diferită de cheltuielile sociale obișnuite; |
| --- | --- |

F.

întrucât cercetările arată că investițiile în copii, de exemplu în educația și îngrijirea timpurie de înaltă calitate, pot genera o rentabilitate a investiției la nivelul societății de cel puțin patru ori mai mare decât costul inițial al investiției, fără a ține cont de beneficiile sporite pentru întreprinderi în ceea ce privește forța de muncă calificată sau pentru sistemele de protecție socială, care nu mai sunt împovărate de cheltuieli suplimentare pentru copiii care au acces la măsurile de incluziune socială (15); întrucât procedurile bugetare ar trebui să recunoască investițiile în copii drept o categorie de investiții distinctă, diferită de cheltuielile sociale obișnuite;

| G. | întrucât, în 2019, 22,2 % din copiii din UE – aproape 18 milioane de copii – erau expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială; întrucât copiii care provin din familii cu venituri mici, copiii fără adăpost, copiii cu dizabilități, copiii proveniți din familii de migranți, copiii care aparțin unei minorități etnice, în special copiii romi, copiii aflați în centre de îngrijire instituționalizată, copiii aflați în situații familiale precare, copiii din familii monoparentale, din familii LGBTIQ+ și familii în care părinții muncesc în străinătate se confruntă cu dificultăți semnificative, spre exemplu cu un risc sever de a fi privați de locuință sau de a locui în medii supraaglomerate, cu obstacole în accesul la servicii fundamentale și esențiale, cum ar fi o nutriție adecvată și un adăpost decent, care au o importanță cheie pentru buna calitate a vieții lor și pentru dezvoltarea competențelor lor sociale, cognitive și emoționale; întrucât locuințele încălzite în mod corespunzător, cu apă potabilă și salubritate, și locuințele în general sunt esențiale pentru sănătatea, bunăstarea, creșterea și dezvoltarea copiilor; întrucât o locuință adecvată este, în același timp, un mediu propice pentru învățare și pentru educația copiilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în 2019, 22,2 % din copiii din UE – aproape 18 milioane de copii – erau expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială; întrucât copiii care provin din familii cu venituri mici, copiii fără adăpost, copiii cu dizabilități, copiii proveniți din familii de migranți, copiii care aparțin unei minorități etnice, în special copiii romi, copiii aflați în centre de îngrijire instituționalizată, copiii aflați în situații familiale precare, copiii din familii monoparentale, din familii LGBTIQ+ și familii în care părinții muncesc în străinătate se confruntă cu dificultăți semnificative, spre exemplu cu un risc sever de a fi privați de locuință sau de a locui în medii supraaglomerate, cu obstacole în accesul la servicii fundamentale și esențiale, cum ar fi o nutriție adecvată și un adăpost decent, care au o importanță cheie pentru buna calitate a vieții lor și pentru dezvoltarea competențelor lor sociale, cognitive și emoționale; întrucât locuințele încălzite în mod corespunzător, cu apă potabilă și salubritate, și locuințele în general sunt esențiale pentru sănătatea, bunăstarea, creșterea și dezvoltarea copiilor; întrucât o locuință adecvată este, în același timp, un mediu propice pentru învățare și pentru educația copiilor;

| H. | întrucât numărul copiilor cu dizabilități este necunoscut, ca urmare a lipsei datelor statistice, dar ar putea fi egal cu aproximativ 15 % din numărul total de copii din Uniune; întrucât copiii cu dizabilități ar trebui să se bucure pe deplin de toate drepturile omului și libertățile fundamentale, în condiții egale cu ceilalți copii, inclusiv de dreptul de a crește în familiile lor sau într-un mediu familial care să corespundă interesului lor superior, conform definiției din Convenția cu privire la drepturile copilului; întrucât membrii familiei persoanelor cu dizabilități sunt adesea obligați să își reducă sau să își înceteze activitatea profesională pentru a le îngriji; întrucât Studiul de fezabilitate al Comisiei privind Garanția pentru copii (raport intermediar) indică faptul că principalele bariere identificate în cazul copiilor cu dizabilități sunt probleme legate de accesul fizic, de neadaptarea serviciilor și a infrastructurilor la nevoile copiilor și, în multe cazuri, de faptul că acestea lipsesc cu desăvârșire; întrucât, conform informațiilor furnizate în același studiu, numeroși respondenți au semnalat probleme de discriminare, în special probleme legate de educație și de accesibilitatea prețurilor la locuințe; |
| --- | --- |

H.

întrucât numărul copiilor cu dizabilități este necunoscut, ca urmare a lipsei datelor statistice, dar ar putea fi egal cu aproximativ 15 % din numărul total de copii din Uniune; întrucât copiii cu dizabilități ar trebui să se bucure pe deplin de toate drepturile omului și libertățile fundamentale, în condiții egale cu ceilalți copii, inclusiv de dreptul de a crește în familiile lor sau într-un mediu familial care să corespundă interesului lor superior, conform definiției din Convenția cu privire la drepturile copilului; întrucât membrii familiei persoanelor cu dizabilități sunt adesea obligați să își reducă sau să își înceteze activitatea profesională pentru a le îngriji; întrucât Studiul de fezabilitate al Comisiei privind Garanția pentru copii (raport intermediar) indică faptul că principalele bariere identificate în cazul copiilor cu dizabilități sunt probleme legate de accesul fizic, de neadaptarea serviciilor și a infrastructurilor la nevoile copiilor și, în multe cazuri, de faptul că acestea lipsesc cu desăvârșire; întrucât, conform informațiilor furnizate în același studiu, numeroși respondenți au semnalat probleme de discriminare, în special probleme legate de educație și de accesibilitatea prețurilor la locuințe;

| I. | întrucât drepturile copiilor nu pot fi garantate fără a fi puse în aplicare cu succes ODD-urile ONU și invers; |
| --- | --- |

I.

întrucât drepturile copiilor nu pot fi garantate fără a fi puse în aplicare cu succes ODD-urile ONU și invers;

| J. | întrucât toți copiii au dreptul să fie protejați împotriva sărăciei, ceea ce înseamnă, în mod clar, că trebuie puse în aplicare politici preventive; întrucât Parlamentul și societatea civilă europeană au lansat un apel la crearea unei garanții pentru copii, prin care să se asigure faptul că fiecare copil care trăiește în sărăcie are acces efectiv și gratuit la asistență medicală de calitate, la educație, inclusiv la servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor, precum și un acces efectiv la locuințe decente și la o alimentație adecvată; întrucât Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) a subliniat că lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor ține, de asemenea, de drepturile fundamentale și este o obligație juridică (16); |
| --- | --- |

J.

întrucât toți copiii au dreptul să fie protejați împotriva sărăciei, ceea ce înseamnă, în mod clar, că trebuie puse în aplicare politici preventive; întrucât Parlamentul și societatea civilă europeană au lansat un apel la crearea unei garanții pentru copii, prin care să se asigure faptul că fiecare copil care trăiește în sărăcie are acces efectiv și gratuit la asistență medicală de calitate, la educație, inclusiv la servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor, precum și un acces efectiv la locuințe decente și la o alimentație adecvată; întrucât Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) a subliniat că lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor ține, de asemenea, de drepturile fundamentale și este o obligație juridică (16);

| K. | întrucât eradicarea sărăciei în rândul copiilor implică în mod necesar faptul că părinții/îngrijitorii copiilor au acces la locuri de muncă cu drepturi și cu salarii decente și la formule de lucru sigure și stabile; |
| --- | --- |

K.

întrucât eradicarea sărăciei în rândul copiilor implică în mod necesar faptul că părinții/îngrijitorii copiilor au acces la locuri de muncă cu drepturi și cu salarii decente și la formule de lucru sigure și stabile;

| L. | întrucât această propunere prezintă orientări concrete statelor membre pentru a garanta un acces efectiv și gratuit la educație și la activități școlare, la servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor (ECEC), la servicii de sănătate, la activități sportive, recreative și culturale pentru fiecare copil și în special pentru cei care se confruntă cu lipsuri; întrucât statele membre ar trebui să promoveze politici care să le garanteze copiilor care se confruntă cu lipsuri accesul la locuințe la prețuri abordabile, precum și o alimentație sănătoasă, cu scopul de a combate sărăcia și a promova egalitatea de șanse pentru toți copiii la nivel național, regional și local; întrucât fiecare copil are dreptul să se joace; |
| --- | --- |

L.

întrucât această propunere prezintă orientări concrete statelor membre pentru a garanta un acces efectiv și gratuit la educație și la activități școlare, la servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor (ECEC), la servicii de sănătate, la activități sportive, recreative și culturale pentru fiecare copil și în special pentru cei care se confruntă cu lipsuri; întrucât statele membre ar trebui să promoveze politici care să le garanteze copiilor care se confruntă cu lipsuri accesul la locuințe la prețuri abordabile, precum și o alimentație sănătoasă, cu scopul de a combate sărăcia și a promova egalitatea de șanse pentru toți copiii la nivel național, regional și local; întrucât fiecare copil are dreptul să se joace;

| M. | întrucât pandemia de COVID-19 a agravat extrem de mult situația copiilor expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială, accentuând și mai mult precaritatea situației socioeconomice a milioane de copii și de familii; întrucât se estimează că, în urma pandemiei, numărul copiilor care trăiesc sub pragul național respectiv al sărăciei ar putea crește cu până la 117 milioane, și că încă aproximativ 150 de milioane de copii din întreaga lume trăiesc în sărăcie multidimensională; întrucât persoanele și familiile cu venituri mici și medii sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie atunci când rata șomajului crește; întrucât aceste categorii de persoane sunt expuse, de asemenea, unor riscuri crescute asociate cu privarea severă de locuință, cu insecuritatea locuințelor, cu îndatorarea excesivă, cu evacuarea și cu lipsa de adăpost; întrucât se preconizează că aceste cifre vor crește exponențial din cauza pandemiei de COVID-19 și a consecințelor socioeconomice ale acesteia, care vor afecta milioane de copii din Europa pe întreaga durată a vieții lor; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat situația copiilor marginalizați, care trăiesc în condiții inumane și de supraaglomerare, cu acces limitat la asistență medicală, la apă potabilă, la salubritate și la alimente, ceea ce îi expune mai mult riscului de a contracta virusul; |
| --- | --- |

M.

întrucât pandemia de COVID-19 a agravat extrem de mult situația copiilor expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială, accentuând și mai mult precaritatea situației socioeconomice a milioane de copii și de familii; întrucât se estimează că, în urma pandemiei, numărul copiilor care trăiesc sub pragul național respectiv al sărăciei ar putea crește cu până la 117 milioane, și că încă aproximativ 150 de milioane de copii din întreaga lume trăiesc în sărăcie multidimensională; întrucât persoanele și familiile cu venituri mici și medii sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie atunci când rata șomajului crește; întrucât aceste categorii de persoane sunt expuse, de asemenea, unor riscuri crescute asociate cu privarea severă de locuință, cu insecuritatea locuințelor, cu îndatorarea excesivă, cu evacuarea și cu lipsa de adăpost; întrucât se preconizează că aceste cifre vor crește exponențial din cauza pandemiei de COVID-19 și a consecințelor socioeconomice ale acesteia, care vor afecta milioane de copii din Europa pe întreaga durată a vieții lor; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat situația copiilor marginalizați, care trăiesc în condiții inumane și de supraaglomerare, cu acces limitat la asistență medicală, la apă potabilă, la salubritate și la alimente, ceea ce îi expune mai mult riscului de a contracta virusul;

| N. | întrucât fenomenul trecerii la învățământul la distanță s-a accelerat în 2020 ca urmare a pandemiei de COVID-19 și, în consecință, lipsa accesului la conexiuni la internet și la instrumente și infrastructură digitale a determinat întreruperea accesului la aceste servicii pentru anumite categorii de copii, în special copiii foarte mici cu nevoi speciale, persoanele care trăiesc în sărăcie, în comunități marginalizate și în zone îndepărtate și rurale, inclusiv în regiunile și în teritoriile îndepărtate; întrucât a crescut alarmant numărul copiilor ai căror părinți și-au pierdut locuința sau locul de muncă și numărul copiilor care au fost privați de cea mai nutritivă masă zilnică, precum și de accesul la servicii după orele de curs, spre exemplu la activități sportive, recreative, artistice și culturale, care le stimulează dezvoltarea și le îmbunătățesc calitatea vieții; întrucât lipsa accesului la soluții digitale și la oportunități pentru educația digitală poate restricționa semnificativ accesul ulterior la educație și la ocuparea în muncă pentru tineri, privându-i de oportunități mai bune pe piața muncii și, de asemenea, privând întreprinderile europene de potențiali lucrători; întrucât, prin urmare, este necesar să se investească în soluții de educație digitală; întrucât soluțiile digitale și alte tehnologii asistive pentru copiii cu dizabilități pot facilita și accelera procesul de incluziune socială și accesul la mai multe oportunități în viața ulterioară; întrucât, prin urmare, accesul egal este esențial în acest sens; |
| --- | --- |

N.

întrucât fenomenul trecerii la învățământul la distanță s-a accelerat în 2020 ca urmare a pandemiei de COVID-19 și, în consecință, lipsa accesului la conexiuni la internet și la instrumente și infrastructură digitale a determinat întreruperea accesului la aceste servicii pentru anumite categorii de copii, în special copiii foarte mici cu nevoi speciale, persoanele care trăiesc în sărăcie, în comunități marginalizate și în zone îndepărtate și rurale, inclusiv în regiunile și în teritoriile îndepărtate; întrucât a crescut alarmant numărul copiilor ai căror părinți și-au pierdut locuința sau locul de muncă și numărul copiilor care au fost privați de cea mai nutritivă masă zilnică, precum și de accesul la servicii după orele de curs, spre exemplu la activități sportive, recreative, artistice și culturale, care le stimulează dezvoltarea și le îmbunătățesc calitatea vieții; întrucât lipsa accesului la soluții digitale și la oportunități pentru educația digitală poate restricționa semnificativ accesul ulterior la educație și la ocuparea în muncă pentru tineri, privându-i de oportunități mai bune pe piața muncii și, de asemenea, privând întreprinderile europene de potențiali lucrători; întrucât, prin urmare, este necesar să se investească în soluții de educație digitală; întrucât soluțiile digitale și alte tehnologii asistive pentru copiii cu dizabilități pot facilita și accelera procesul de incluziune socială și accesul la mai multe oportunități în viața ulterioară; întrucât, prin urmare, accesul egal este esențial în acest sens;

| O. | întrucât copiii cu dizabilități din UE sunt mult mai predispuși la a fi instituționalizați decât copiii fără dizabilități și par să aibă mult mai puține șanse să beneficieze de eforturi care să faciliteze tranziția de la îngrijirea instituțională la îngrijirea într-o familie; întrucât copiii cu dizabilități se confruntă încă cu segregarea în domeniul educației, fiind plasați în școli speciale, precum și cu obstacole fizice și de altă natură care îi împiedică să beneficieze de o educație favorabilă incluziunii; întrucât pandemia de COVID-19 a lăsat mulți copii cu dizabilități intelectuale fără posibilitatea de a-și continua educația, deoarece, deseori, educația online nu este adecvată pentru nevoile speciale ale acestora; |
| --- | --- |

O.

întrucât copiii cu dizabilități din UE sunt mult mai predispuși la a fi instituționalizați decât copiii fără dizabilități și par să aibă mult mai puține șanse să beneficieze de eforturi care să faciliteze tranziția de la îngrijirea instituțională la îngrijirea într-o familie; întrucât copiii cu dizabilități se confruntă încă cu segregarea în domeniul educației, fiind plasați în școli speciale, precum și cu obstacole fizice și de altă natură care îi împiedică să beneficieze de o educație favorabilă incluziunii; întrucât pandemia de COVID-19 a lăsat mulți copii cu dizabilități intelectuale fără posibilitatea de a-și continua educația, deoarece, deseori, educația online nu este adecvată pentru nevoile speciale ale acestora;

| P. | întrucât Uniunea poate juca un rol-cheie în lupta generală împotriva sărăciei și a excluziunii sociale în rândul copiilor, pentru toți copiii, inclusiv pentru cele șase categorii-cheie identificate de Comisie; |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea poate juca un rol-cheie în lupta generală împotriva sărăciei și a excluziunii sociale în rândul copiilor, pentru toți copiii, inclusiv pentru cele șase categorii-cheie identificate de Comisie;

| Q. | întrucât copiii cetățenilor mobili ai UE sunt deseori afectați de lacunele legislațiilor naționale; întrucât, deși migrația forței de muncă reduce sărăcia pe termen scurt, acest fenomen conduce la lăsarea în urmă a copiilor, care poate exacerba subdezvoltarea socială a acestora și poate duce la o situație precară, iar copiii părinților migranți care încă locuiesc în țara de origine sunt mai predispuși la a fi marginalizați, maltratați și supuși abuzurilor, ceea ce este deosebit de relevant pentru mobilitatea forței de muncă în interiorul UE (17); |
| --- | --- |

Q.

întrucât copiii cetățenilor mobili ai UE sunt deseori afectați de lacunele legislațiilor naționale; întrucât, deși migrația forței de muncă reduce sărăcia pe termen scurt, acest fenomen conduce la lăsarea în urmă a copiilor, care poate exacerba subdezvoltarea socială a acestora și poate duce la o situație precară, iar copiii părinților migranți care încă locuiesc în țara de origine sunt mai predispuși la a fi marginalizați, maltratați și supuși abuzurilor, ceea ce este deosebit de relevant pentru mobilitatea forței de muncă în interiorul UE (17);

| R. | întrucât Garanția pentru copii este una dintre inițiativele de politică socială emblematice enumerate în orientările politice ale Comisiei și în programul său de lucru pentru 2021 și trebuie să fie consolidată în continuare prin instituirea unor politici și obiective ambițioase; întrucât acest subiect trebuie să se regăsească pe agenda Conferinței privind viitorul Europei; întrucât PEDS și recomandarea Comisiei din 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” rămân instrumente importante de reducere a sărăciei în rândul copiilor, de îmbunătățire a calității vieții lor și de asigurare a unui viitor stabil, reducând abandonul școlar timpuriu; întrucât, în planul de acțiune privind punerea în aplicare a PEDS, Comisia a stabilit obiectivul de a reduce numărul de persoane expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială în UE cu cel puțin 15 milioane până în 2030 – din care cel puțin cinci milioane de copii; întrucât stereotipurile de gen negative și condiționarea socială, care dau naștere așa-numitului „decalaj în ceea ce privește visurile” sau „decalajului în ceea ce privește drepturile”, precum și lipsa de reprezentare a femeilor în poziții de conducere condiționează cariera și opțiunile educaționale ale fetelor încă de la o vârstă timpurie și, prin urmare, contribuie la accentuarea inegalităților dintre femei și bărbați și a segmentării pe criterii de gen în anumite sectoare ale pieței muncii, în special în carierele din domeniile științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM); |
| --- | --- |

R.

întrucât Garanția pentru copii este una dintre inițiativele de politică socială emblematice enumerate în orientările politice ale Comisiei și în programul său de lucru pentru 2021 și trebuie să fie consolidată în continuare prin instituirea unor politici și obiective ambițioase; întrucât acest subiect trebuie să se regăsească pe agenda Conferinței privind viitorul Europei; întrucât PEDS și recomandarea Comisiei din 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” rămân instrumente importante de reducere a sărăciei în rândul copiilor, de îmbunătățire a calității vieții lor și de asigurare a unui viitor stabil, reducând abandonul școlar timpuriu; întrucât, în planul de acțiune privind punerea în aplicare a PEDS, Comisia a stabilit obiectivul de a reduce numărul de persoane expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială în UE cu cel puțin 15 milioane până în 2030 – din care cel puțin cinci milioane de copii; întrucât stereotipurile de gen negative și condiționarea socială, care dau naștere așa-numitului „decalaj în ceea ce privește visurile” sau „decalajului în ceea ce privește drepturile”, precum și lipsa de reprezentare a femeilor în poziții de conducere condiționează cariera și opțiunile educaționale ale fetelor încă de la o vârstă timpurie și, prin urmare, contribuie la accentuarea inegalităților dintre femei și bărbați și a segmentării pe criterii de gen în anumite sectoare ale pieței muncii, în special în carierele din domeniile științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM);

| S. | întrucât autoritățile locale și regionale se află în fruntea acțiunilor de combatere a sărăciei și a exploatării copiilor și, prin urmare, au o responsabilitate crucială în prevenirea marginalizării și a excluziunii sociale; întrucât autoritățile naționale ar trebui să pună la dispoziția acestor autorități mijloace suficiente pentru a permite îndeplinirea acestor obiective, ori de câte ori este cazul, |
| --- | --- |

S.

întrucât autoritățile locale și regionale se află în fruntea acțiunilor de combatere a sărăciei și a exploatării copiilor și, prin urmare, au o responsabilitate crucială în prevenirea marginalizării și a excluziunii sociale; întrucât autoritățile naționale ar trebui să pună la dispoziția acestor autorități mijloace suficiente pentru a permite îndeplinirea acestor obiective, ori de câte ori este cazul,

| 1. | salută propunerea Comisiei privind o recomandare a Consiliului de instituire a Garanției pentru copii, al cărei obiectiv este acela de a preveni și de a combate sărăcia și excluziunea socială, prin garantarea accesului gratuit și efectiv al copiilor care se confruntă cu lipsuri la servicii esențiale, cum ar fi educația și îngrijirea timpurie, activitățile educaționale și școlare, asistența medicală și cel puțin o masă sănătoasă în fiecare zi de școală, precum și prin garantarea accesului efectiv la o alimentație sănătoasă și la o locuință adecvată pentru toți copiii care se confruntă cu lipsuri; solicită Consiliului și statelor membre să fie ambițioase în adoptarea completă și rapidă a recomandării și în punerea sa în aplicare; speră ca contribuțiile din această rezoluție să fie luate în considerare în vederea adoptării recomandării Consiliului; subliniază că Garanția pentru copii vizează furnizarea de sprijin public pentru prevenirea și combaterea excluziunii sociale, garantând copiilor care se confruntă cu lipsuri acces la un set de servicii esențiale, ceea ce înseamnă că statele membre ar trebui fie să se organizeze și să furnizeze aceste servicii, fie să ofere beneficii adecvate, astfel încât părinții sau tutorii copiilor care se confruntă cu lipsuri să fie în măsură să acopere costul acestor servicii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia UE privind drepturile copilului și sprijină obiectivele acesteia care vizează onorarea responsabilității comune referitoare la respectarea și protecția drepturilor fiecărui copil, alături de un proiect comun pentru o societate mai sănătoasă, rezilientă și mai echitabilă pentru toți; recunoaște că Propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului de instituire a unei garanții europene pentru copii completează strategia și se concentrează asupra copiilor care se confruntă cu lipsuri, pentru a institui un cadru favorizant la nivel european, cu scopul de a apăra drepturile copiilor și de a le conferi o importanță prioritară în agenda UE; sprijină obiectivul său principal de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în rândul copiilor și de promovare a egalității și a incluziunii în ceea ce privește oportunitățile și accesul la servicii de sănătate; sprijină ferm orientările concrete oferite autorităților naționale și locale competente privind asigurarea unui acces efectiv și gratuit al copiilor care se confruntă cu lipsuri la un set de servicii esențiale, cum ar fi serviciile de educație și îngrijire timpurie, activitățile educaționale și școlare și asistența medicală gratuite și de calitate, precum și privind garantarea accesului efectiv al acestor copii la o alimentație sănătoasă și la o locuință adecvată, punându-i pe picior de egalitate cu restul colegilor lor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită UE și statele membre să trateze problemele structurale care cauzează sărăcie și excluziune socială în rândul copiilor, prin promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și de incluziune socială, în special pentru grupurile defavorizate; invită statele membre să asigure instituirea efectivă a Garanției europene pentru copii în întreaga Uniune, integrând garanția la nivelul tuturor sectoarelor de politică, și le îndeamnă să valorifice politicile și fondurile existente ale UE pentru a adopta măsuri concrete menite să contribuie la eradicarea sărăciei și a excluziunii sociale în rândul copiilor; subliniază că este important ca autoritățile competente de la nivel național, regional și local să garanteze accesul efectiv și egal la servicii de educație și îngrijire timpurie a copiilor gratuite și de bună calitate, cu un accent special pe familiile care au copii cu dizabilități, accesul la activități educaționale, școlare și desfășurate la nivelul comunităților, la activități sportive, recreative și culturale, la servicii de sănătate, precum și accesul efectiv la o alimentație sănătoasă și la locuințe adecvate pentru toți copiii care se confruntă cu lipsuri; subliniază, de asemenea, că autoritățile competente de la nivel național și local trebuie să fie informate, instruite și sprijinite în ceea ce privește asigurarea finanțării din partea UE; invită statele membre să garanteze dreptul copiilor la o locuință adecvată, acordând sprijin conex părinților care întâmpină dificultăți în a păstra sau a obține o locuință pentru a putea rămâne cu copiii lor, iar în acest context subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită tinerilor adulți care părăsesc instituțiile de protecție socială a copilului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că este esențial să se investească masiv în copii pentru a eradica sărăcia în rândul lor și pentru a le permite să se dezvolte și să se bucure pe deplin de drepturile pe care le au în UE; subliniază că acest aspect necesită o abordare cuprinzătoare în ceea ce privește dezvoltarea în copilăria timpurie, începând cu primele 1 000 de zile din viața copilului, care ar trebui să garanteze sănătatea maternă, inclusiv sănătatea mintală, siguranța, securitatea și îngrijirea adaptată; invită statele membre să asigure o abordare strategică și cuprinzătoare în ceea ce privește punerea în aplicare a Garanției pentru copii prin politici și resurse adecvate, inclusiv prin măsuri de sprijinire a integrării pe piața muncii și de garantare a echilibrului dintre viața profesională și cea privată pentru părinți sau tutori și prin acordarea de sprijin pentru venit familiilor și gospodăriilor, astfel încât barierele financiare să nu împiedice accesul copiilor la servicii incluzive și de calitate; solicită adoptarea unei strategii europene globale de combatere a sărăciei, cu obiective ambițioase de reducere a sărăciei și de eradicare a sărăciei extreme în Europa până în 2030, în special în rândul copiilor, în concordanță cu principiile stabilite în PEDS și în ODD-urile ONU și pe baza obiectivelor emblematice stabilite în Planul de acțiune privind PEDS; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută faptul că la elaborarea Strategiei UE privind drepturile copilului au fost luate în considerare opiniile și sugestiile a peste 10 000 de copii; invită Comisia să se asigure că vocile copiilor, precum și cele ale organizațiilor reprezentative ale acestora sunt ascultate în cursul punerii în aplicare și al monitorizării Garanției pentru copii la nivel național, regional și local, permițându-le acestora să participe pe deplin la un dialog și la consultări publice relevante și desfășurate în mod incluziv, precum și să își exprime opiniile în legătură cu chestiunile care îi privesc la nivelul UE, așa cum s-a procedat în cadrul Forumului privind drepturile copilului din 2020; invită, în acest sens, toate statele membre să însărcineze în mod specific o autoritate publică, de exemplu un comisar sau un ombudsman pentru copii, să măsoare efectele legislației naționale și regionale asupra copiilor, precum și să promoveze în general drepturile copiilor la nivelul politicilor publice; invită, în acest context, Comisia să examineze posibilitatea instituirii unei Autorități europene pentru copii cu scopul de a sprijini și a monitoriza punerea în aplicare a recomandării de către statele membre, de a coordona activitățile naționale, a asigura schimbul de bune practici și de soluții inovatoare și a raționaliza raportarea și recomandările; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre să acorde întâietate finanțării pentru drepturile copilului în funcție de nevoile identificate la nivel național și regional și le încurajează călduros, în acest context, să depășească alocările prestabilite din schemele de finanțare ale UE; invită statele membre să informeze, să instruiască și să acorde sprijin autorităților regionale și locale în asigurarea finanțării din partea UE; invită statele membre să abordeze coordonat programarea și execuția fondurilor europene și să accelereze efortul de punere în aplicare a acestora, consacrând toate resursele naționale existente, completate de fondurile UE, cum ar fi Fondul social european Plus (FSE+), Asistența de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (React-EU), Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), InvestEU, Erasmus+, Fondul pentru azil și migrație (FAM) și EU4Health, luptei împotriva sărăciei și excluziunii sociale în rândul copiilor; reamintește că statele membre trebuie să includă măsuri dedicate în mod specific investițiilor în copii și în tineret în planurile lor naționale de redresare și reziliență cu scopul de a accesa fondul, conform pilonului „Next Generation” al MRR; reamintește posibilitățile oferite de instrumentul Next Generation EU de a furniza sprijin financiar inclusiv organizațiilor, spre exemplu ONG-urilor și organizațiilor caritabile, precum și ajutor social familiilor care se confruntă cu lipsuri; solicită în acest sens tuturor statelor membre, nu numai celor care sunt afectate cel mai grav de sărăcia în rândul copiilor, să aloce cel puțin 5 % din resursele FSE+ supuse gestiunii partajate pentru a sprijini activitățile din cadrul Garanției europene pentru copii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită statele membre ca, atunci când pun în aplicare Garanția pentru copii, să țină cont de situația specială a copiilor care se confruntă cu lipsuri și, în cadrul acestei categorii, să acorde o atenție deosebită copiilor care se confruntă cu dezavantaje specifice; subliniază că Garanția pentru copii ar trebui să contribuie la atingerea obiectivului Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CRPD) de a asigura tranziția de la îngrijirea instituționalizată la cea familială sau în comunitate; solicită statelor membre să integreze o abordare sensibilă la dimensiunea de gen și intersecțională pe tot parcursul procesului de punere în aplicare a Garanției pentru copii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că Garanția pentru copii ar trebui să devină un instrument permanent pentru prevenirea și combaterea sărăciei în rândul copiilor într-o manieră structurală în UE; evidențiază interdependența evidentă dintre Instrumentul Next Generation EU și Garanția pentru copii, ca instrumente ale UE pentru a investi în generațiile viitoare și solicită, prin urmare, consolidarea sinergiilor dintre cele două programe ale Uniunii, inclusiv pentru a asigura punerea în aplicare deplină și semnificativă a PEDS și a Strategiei europene privind drepturile copilului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | evidențiază că statele membre ar trebui să instituie strategii naționale multianuale privind reducerea sărăciei, astfel cum sunt definite și în condiția favorizantă 4.3 din viitorul Regulament privind dispozițiile comune, cu scopul de a combate sărăcia și excluziunea socială în rândul copiilor și, în același timp, să se asigure că planurile naționale de acțiune privind Garanția pentru copii sunt rezultatele concrete ale acestor strategii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să elimine toate formele de discriminare în ceea ce privește accesul la servicii gratuite și de calitate de îngrijire a copiilor, de educație și de asistență medicală, precum și la locuințe adecvate, la alimentație sănătoasă și la activități recreative, cu scopul de a garanta respectarea deplină a legislației UE și naționale aplicabile în materie de combatere a discriminării; solicită reluarea de urgență a negocierilor privind directiva orizontală de combatere a discriminării, ca un instrument-cheie în acest sens; încurajează statele membre să investească resurse adecvate pentru a pune capăt segregării în școli și în clase și să promoveze incluziunea cu scopul de a le oferi copiilor un început egal în viață, pentru a rupe cât mai devreme ciclul sărăciei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că accesul la apă curentă și la salubritate variază semnificativ în Uniune, de la un nivel mediu al conectării la sistemele de canalizare cuprins între 80 % și 90 % în nordul, sudul și centrul Europei, până la un nivel mediu al conectării la sistemele de canalizare și de epurare a apei mult mai scăzut, de aproximativ 64 %, în estul Europei (18); subliniază că lipsa accesului la locuințe sociale reprezintă o barieră pentru copiii săraci; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, pentru prea mulți copii, instalațiile de bază de alimentare cu apă și igienico-sanitare rămân intangibile și la faptul că lipsa accesului la servicii de salubritate de bază este deosebit de acută în rândul celor mai vulnerabili și mai marginalizați copii; solicită statelor membre să se asigure că fiecare copil are acces la apă curentă, la salubritate și la facilități de igienă personală, atât acasă, cât și la școală; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre să acorde prioritate furnizării de locuințe permanente copiilor fără adăpost și familiilor acestora și să includă în planurile lor naționale de acțiune privind Garanția pentru copii soluții de asigurare a accesului la locuințe pentru copiii fără adăpost și cei care se confruntă cu o excluziune severă în ceea ce privește locuințele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | evidențiază provocările urbane specifice ale sărăciei în rândul copiilor, în special cu scopul de a aborda situația gravă din zonele urbane cele mai defavorizate, care riscă să fie ignorată în absența unor indicatori polivalenți și de calitate, capabili să reflecte realitatea de pe teren; subliniază necesitatea de a dedica măsuri și resurse specifice acestui scop, pentru a institui servicii de calitate, accesibile și incluzive pentru copiii care se confruntă cu lipsuri și pentru familiile acestora care locuiesc în zonele urbane; subliniază necesitatea de a implica autoritățile locale și regionale și municipalitățile, precum și actorii societății civile în toate fazele punerii în aplicare a Garanției pentru copii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre să depună eforturi pentru atingerea obiectivelor stabilite în propunerea privind spațiul european al educației (COM(2020)0625) și să continue să aplice pe deplin toate acțiunile relevante recomandate în Planul de acțiune privind integrarea și incluziunea 2021-2027 (COM(2020)0758) în domeniul educației și al formării profesionale; invită statele membre să desemneze fără întârziere coordonatori naționali competenți ai Garanției pentru copii, dotați cu resurse adecvate și cu un mandat solid, precum și cu competențe interdepartamentale; solicită ca acești coordonatori să raporteze în mod adecvat, o dată la doi ani, cu privire la progresele înregistrate în legătură cu toate aspectele care țin de Garanția pentru copii și să facă în mod regulat schimb de bune practici cu omologii lor naționali; invită Comisia să asigure o coordonare instituțională consolidată; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să sprijine crearea și consolidarea rețelelor publice universale de îngrijire a copiilor, educație și sănătate, cu standarde de înaltă calitate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia ca, în conformitate cu planul său de acțiune privind PEDS, să prezinte o propunere de revizuire a obiectivelor de la Barcelona și a cadrului de calitate aplicabil serviciilor de educație și îngrijire timpurie a copiilor (ECEC), pentru a sprijini în continuare convergența ascendentă între statele membre în domeniul ECEC; subliniază că este necesar ca inițiativele UE să sprijine învățământul online și la distanță pentru o educație primară și secundară mai flexibilă și mai favorabilă incluziunii, păstrând totodată învățarea față în față ca metodă educațională primordială, asigurând accesibilitatea pentru toți copiii, în special pentru cei cu dizabilități; invită statele membre să reducă decalajul digital, îmbunătățind și tratând cu prioritate conectivitatea la internet în zonele îndepărtate și rurale, întrucât 10 % din gospodăriile din UE încă nu au acces la internet; solicită un parteneriat public-privat la nivel paneuropean, pentru a investi în reducerea decalajului digital și pentru a-i capacita pe copii prin competențe digitale și antreprenoriale; subliniază importanța accesului egal la infrastructura și la competențele digitale pentru copii, profesori și părinți deopotrivă, atât în mediul urban, cât și în cel rural, pentru a evita un decalaj digital, inclusiv pentru copiii din regiunile îndepărtate și periferice; invită Comisia și statele membre să acorde sprijin financiar domeniilor în care este nevoie să se realizeze o perfecționare tehnologică și să asigure o formare digitală cuprinzătoare, atât pentru profesori, cât și pentru elevi, pentru a le permite să se adapteze la noile tehnologii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită statele membre să elimine de urgență perturbările care afectează procesul didactic și inegalitățile educaționale cauzate de criza provocată de pandemia de COVID-19, pentru a le permite copiilor să învețe de la distanță cât mai rapid posibil și să propună, totodată, soluții pe termen lung la inegalitățile structurale; invită statele membre să evalueze, să pună în aplicare și să monitorizeze accesul la educație, în special pentru copiii din grupuri și medii vulnerabile și să asigure o educație de aceeași calitate în timpul pandemiei, precum și să promoveze alfabetizarea digitală și instrumentele educaționale adaptate pentru învățarea la distanță; este preocupat de faptul că, în contextul redresării în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și al potențialei prelungiri a acestei crize, va trebui combătută și mai mult sărăcia în rândul copiilor și că aceasta va avea un impact și mai mare asupra copiilor, ei reprezentând grupul cel mai vulnerabil printre categoriile cele mai defavorizate; invită statele membre să pregătească soluții de imunizare împotriva COVID-19 pentru categoriile de copii identificate de garanție și să le confere un statut prioritar, atunci când ele vor deveni disponibile pe scară largă pentru copii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește rolul-cheie pe care îl pot juca întreprinderile din economia socială și activitatea antreprenorială cu impact social în aplicarea Garanției pentru copii și necesitatea investițiilor în consolidarea capacităților, în accesul la finanțare, în educația antreprenorială și în formarea în acest domeniu; subliniază necesitatea unor sinergii între Garanția pentru copii și preconizatul Plan de acțiune al UE pentru economia socială; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că investițiile strategice cu impact social sunt esențiale pentru a garanta că efectul crizei asupra copiilor, în special asupra celor care se confruntă deja cu sărăcia și cu excluziunea socială sau sunt expuși acestui risc și asupra celor care se încadrează în categoriile defavorizate specifice prevăzute în recomandare, nu devine permanent; subliniază importanța valorificării investițiilor publice și private pentru a atinge obiectivele garanției și evidențiază rolul programului și al fondului InvestEU în acest sens, în special prin investițiile și competențele sociale și prin componentele de politică pentru o infrastructură sustenabilă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia și statele membre să își examineze procedurile bugetare actuale referitoare la cheltuielile sociale, pentru a evidenția diferitele efecte pe care le pot avea investițiile în copii asupra cheltuielilor sociale uzuale, în ceea ce privește rentabilitatea, factorul de multiplicare și costurile de oportunitate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită statelor membre să își consolideze eforturile de a preveni și de a proteja copiii împotriva vătămărilor și a tuturor formelor de violență, dezvoltând strategii prin care să fie tratați cu prioritate și identificați copiii expuși situațiilor de risc, pentru intervenții de prevenție și de răspuns în colaborare cu părinții, profesorii și lucrătorii din domeniul sănătății și cei de la nivel comunitar; solicită statelor membre să împiedice violența de gen și să protejeze toți copiii, acordând atenție în special fetelor și femeilor tinere, creând sau consolidând mecanisme de monitorizare și de raportare și servicii specifice, pentru a răspunde situațiilor de violență de gen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește că protecția socială și sprijinul acordat familiilor sunt esențiale și invită autoritățile naționale competente să asigure funcționarea unor sisteme de protecție socială adecvate și accesibile și a unor sisteme integrate de protecție a copilului, adoptând inclusiv măsuri eficace de prevenire, intervenție timpurie și sprijin familial, pentru a garanta siguranța și securitatea copiilor lipsiți de îngrijire părintească sau expuși riscului de a o pierde, precum și măsuri pentru sprijinirea tranziției de la îngrijire instituționalizată la îngrijire de calitate în familie și în comunitate; invită statele membre să intensifice investițiile în sistemele de protecție a copilului și în serviciile de protecție socială, ca o componentă importantă a punerii în aplicare a Garanției pentru copii; subliniază că problemele de sănătate fizică și mintală sunt larg răspândite din cauza contextului actual de limitare a mișcării persoanelor, de izolare, precum și ca urmare a caracteristicilor mediului educațional și invită statele membre să investească în mod prioritar în protejarea sănătății fizice și mintale a copiilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită statelor membre să asigure faptul că serviciile sociale, inclusiv cele pentru protecția minorilor, dispun de resurse financiare, tehnice și umane suficiente; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre să elaboreze strategii specifice pentru a-i proteja pe copii împotriva abuzului sexual și a exploatării online, întrucât, în condițiile izolării, copiii petrec mai mult timp online, ceea ce crește riscul ca aceștia să fie expuși abuzului online, inclusiv riscul de pornografie infantilă și de hărțuire în mediul online; îndeamnă statele membre să desfășoare campanii de informare pentru părinți și copii, referitoare la pericolele la care sunt expuși copiii în mediul online; invită Comisia și statele membre să colaboreze îndeaproape cu operatorii din sectorul privat pentru a finanța dezvoltarea de noi tehnologii care să detecteze și să elimine materialele ce conțin pornografie infantilă și abuzuri sexuale asupra copiilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că o abordare cuprinzătoare este esențială pentru a scoate copiii din situația de sărăcie și că aceasta trebuie să includă sprijin individualizat pentru părinții acestora; invită statele membre să stimuleze investițiile în măsurile sustenabile de sprijin social și pentru ocuparea forței de muncă pentru părinți, inclusiv în perioada concediului de maternitate și a concediului de îngrijire a copilului, și să pună în aplicare politici precis orientate de ocupare a forței de muncă care să asigure un nivel de trai decent, condiții de muncă echitabile, un echilibru adecvat între viața profesională și cea privată, o piață a muncii incluzivă și o capacitate crescută de inserție profesională, cu un accent special pe educația și formarea profesională, precum și pe perfecționarea și reconversia profesională; invită statele membre să includă astfel de măsuri în planurile lor naționale de acțiune privind Garanția pentru copii; evidențiază că trebuie instituite măsuri de sprijin pentru îngrijirea gratuită a copiilor preșcolari, astfel încât părinții să își poată relua munca fără probleme; invită toate statele membre să asigure recunoașterea perioadelor de îngrijire a copiilor în schemele de pensii și faptul că se acordă un sprijin suficient, atât financiar, cât și profesional, pentru persoanele care își îngrijesc membrii cu dizabilități ai familiei care trăiesc în aceeași casă; observă că faptul că îngrijirea rudelor poate avea adesea un impact negativ asupra vieții de familie și profesionale a persoanelor care oferă îngrijire, iar acest lucru poate duce la excluziune și discriminare; îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsuri specifice pentru a proteja bunăstarea copiilor ce au rămas „singuri acasă”, fiind lăsați în urmă de părinții migranți; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că propunerea privind salariile minime adecvate se concentrează pe îmbunătățirea situației veniturilor populației active din punct de vedere profesional, inclusiv a părinților, și a femeilor în special; reamintește că condițiile de muncă decente și nivelul echitabil de remunerare trebuie să vină în completarea măsurilor de combatere a sărăciei, inclusiv a garanției instituite, asigurând în același timp respectarea particularităților naționale și a principiului subsidiarității; consideră că o astfel de abordare va îmbunătăți bunăstarea copiilor și va reduce inegalitățile de la o vârstă fragedă, întrerupând ciclul sărăciei; reamintește statelor membre că recomandarea Comisiei privind un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă (EASE) (C(2021)1372) oferă orientări pentru tranziția treptată de la măsurile de urgență luate pentru păstrarea locurilor de muncă în timpul pandemiei la noi măsuri necesare pentru o redresare generatoare de locuri de muncă și de creștere; salută propunerea de directivă privind transparența salarială, care vizează reducerea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și, prin urmare, îmbunătățirea stabilității financiare și a independenței economice a femeilor în general, permițând femeilor afectate să soluționeze problema sărăciei și să evite situațiile de violență domestică; |
| --- | --- |

26.

| 27. | încurajează statele membre să combată abandonul școlar timpuriu; subliniază că Garanția pentru tineret consolidată (19) stipulează că toți tinerii peste vârsta de 15 ani ar trebui să primească o ofertă de muncă, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare a unui stagiu, într-un interval de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai urmează o formă de învățământ formal; invită, de asemenea, statele membre să pună în aplicare Garanția pentru tineret consolidată, să asigure oferte de înaltă calitate, inclusiv o remunerație echitabilă, și să promoveze implicarea tinerilor în serviciile care țin de Garanția pentru tineret; subliniază că este important să se asigure complementaritatea sa cu Garanția pentru copii și cu Strategia europeană privind drepturile persoanelor cu dizabilități pentru a răspunde nevoilor copiilor cu dizabilități și pentru a oferi un acces mai bun la servicii de bază și la o viață independentă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută crearea de mecanisme de guvernanță, monitorizare, raportare și evaluare; invită Comisia să continue monitorizarea progreselor înregistrate în cadrul semestrului european, inclusiv prin indicatori dedicați în tabloul de bord social, și să emită recomandări specifice fiecărei țări atunci când este necesar; invită Comisia să implice Parlamentul în cadrul comun de monitorizare și în lucrările Comitetului pentru protecție socială; subliniază rolul important al Comitetului Regiunilor și al Comitetului Economic și Social European în promovarea dialogului cu autoritățile locale și regionale și cu societatea civilă; reamintește că este important ca drepturile și bunăstarea copiilor să fie introduse în cadrul semestrului european ca parametri și indicatori ai recomandărilor specifice fiecărei țări și în conformitate cu Pilonul european al drepturilor sociale; invită Comisia să ajusteze indicatorii din tabloul de bord social, incluzând date defalcate, să țină seama de toate categoriile de copii care se confruntă cu lipsuri identificate de Comisie, să dezvolte în continuare o analiză comparativă pentru evaluarea și monitorizarea impactului Garanției europene pentru copii și să conceapă structura instituțională pentru integrarea punerii sale în aplicare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită statele membre să elaboreze atât strategii naționale multianuale pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în rândul copiilor, cât și planuri naționale de acțiune privind Garanția europeană pentru copii pe baza grupurilor concret identificate de copii care se confruntă cu lipsuri și a obiectivelor stabilite, asigurând alocarea finanțării necesare pentru a transforma cadrul de politică favorabil într-o realitate; evidențiază necesitatea de a defini obiective măsurabile și solide; reamintește importanța implicării tuturor autorităților regionale și locale responsabile și a părților interesate relevante, inclusiv a celor din economia socială, a instituțiilor de învățământ, a sectorului privat, a ONG-urilor și a organizațiilor societății civile, precum și a copiilor și a părinților înșiși; solicită Comisiei să raporteze în mod regulat Parlamentului în legătură cu stadiul aplicării garanției; reamintește că trebuie îmbunătățită colectarea de date defalcate de bună calitate, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul UE, pentru a facilita monitorizarea și evaluarea progreselor înregistrate în eradicarea sărăciei și a excluziunii sociale a copiilor și cu scopul de a oferi un fundament pentru procesul de monitorizare și de elaborare a politicilor; salută, în acest sens, includerea cadrelor naționale pentru colectarea datelor în planurile naționale de acțiune pentru punerea în aplicare a Garanției pentru copii; evidențiază necesitatea ca toate statele membre să dezvolte indicatori de calitate mai buni în toate domeniile de intervenție ale Garanției pentru copii, pentru a reflecta în mod adecvat provocările multidimensionale asociate sărăciei și excluziunii sociale în rândul copiilor în domeniul educației și al îngrijirii, al asistenței medicale, al locuințelor și al accesului la o alimentație adecvată și cu scopul de a-și consolida intervenția față de copiii cei mai defavorizați; reiterează că este important ca statelor membre să li se permită să facă schimb de bune practici; |
| --- | --- |

29.

| 30. | face apel la Consiliu să își adopte rapid propunerea de recomandare de instituire a unei Garanții europene pentru copii, |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită Consiliului să deblocheze directiva privind femeile în consiliile de administrație; subliniază că reprezentarea femeilor în funcțiile de conducere condiționează opțiunile educaționale și profesionale ale fetelor și ale femeilor tinere și contribuie la stoparea inegalităților în anumite sectoare ale pieței muncii în care femeile sunt mai slab reprezentate, îmbunătățind totodată condițiile de muncă din sectoarele feminizate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0020.

(2)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

(3)  JO L 437, 28.12.2020, p. 30.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0090.

(5)  JO C 346, 27.9.2018, p. 156.

(6)  JO C 366, 27.10.2017, p. 19.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0371.

(9)  Îndeosebi Observația generală nr. 5 privind măsurile generale de punere în aplicare a Convenției cu privire la drepturile copilului; nr. 6 privind tratamentul copiilor neînsoțiți și separați în afara țării lor de origine; nr. 10 privind drepturile copiilor în justiția pentru minori; nr. 12 privind dreptul copilului de a fi ascultat; nr. 13 privind dreptul copilului de a nu fi supus niciunei forme de violență; nr. 14 privind dreptul copilului ca interesul său să fie considerat primordial; nr. 15 privind dreptul copilului de a se bucura de cel mai înalt standard de sănătate posibil; și nr. 16 privind obligațiile statului în ceea ce privește impactul sectorului afacerilor asupra drepturilor copiilor.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0066.

(11)  JO C 449, 23.12.2020, p. 2.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0229.

(13)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0156.

(14)  JO L 59, 2.3.2013.

(15)  Un studiu al Universității din Pennsylvania privind rentabilitatea crescută a investițiilor (ROI): https://www.impact.upenn.edu/early-childhood-toolkit/why-invest/what-is-the-return-on-investment/.

(16)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, „Combatting child poverty: An issue of fundamental rights” (Combaterea sărăciei în rândul copiilor: un aspect asociat cu drepturile fundamentale), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2018.

(17)  Studiul UNICEF privind impactul privării de părinți asupra copiilor lăsați în urmă de migranții din Republica Moldova http://www.childrenleftbehind.eu/wp-content/uploads/2011/05/2008_UNICEF-CRIC-et.al_._Moldova_ParentalDeprivation1.pdf.

(18)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/urban-waste-water-treatment/urban-waste-water-treatment-assessment-5.

(19)  JO C 372, 4.11.2020, p. 1.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/105

---

P9_TA(2021)0162

Accesibilitatea și prețul abordabil al testelor de COVID-19

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la accesibilitatea și prețul abordabil al testelor de COVID-19 (2021/2654(RSP))

(2021/C 506/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 4, 6, 9, 114, 153, 168, 169 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4, 6, 9, 114, 153, 168, 169 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 17 martie 2021 privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19 (adeverința electronică verde) COM(2021)0130, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 17 martie 2021 privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19 (adeverința electronică verde) COM(2021)0130,

| — | având în vedere actualul Regulament sanitar internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualul Regulament sanitar internațional,

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2020/1595 a Comisiei din 28 octombrie 2020 privind strategiile de testare pentru COVID-19, inclusiv utilizarea testelor antigenice rapide (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2020/1595 a Comisiei din 28 octombrie 2020 privind strategiile de testare pentru COVID-19, inclusiv utilizarea testelor antigenice rapide (1),

| — | având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (2),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 ianuarie 2021 privind un cadru comun pentru utilizarea și validarea testelor antigenice rapide și pentru recunoașterea reciprocă a rezultatelor testelor pentru COVID-19 în UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 ianuarie 2021 privind un cadru comun pentru utilizarea și validarea testelor antigenice rapide și pentru recunoașterea reciprocă a rezultatelor testelor pentru COVID-19 în UE (3),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât orice cetățean al UE are dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, sub rezerva limitărilor și a condițiilor prevăzute de tratate și de măsurile adoptate în vederea aplicării acestora (4); |
| --- | --- |

A.

întrucât orice cetățean al UE are dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, sub rezerva limitărilor și a condițiilor prevăzute de tratate și de măsurile adoptate în vederea aplicării acestora (4);

| B. | întrucât testarea eficientă este considerată un instrument decisiv pentru limitarea răspândirii SARS-CoV-2 și a variantelor sale care pun probleme, pentru detectarea infecțiilor și limitarea izolării și a măsurilor de carantină, și va continua să aibă un rol esențial în facilitarea liberei circulații a persoanelor și în asigurarea transportului transfrontalier și a prestării transfrontaliere de servicii în timpul pandemiei; |
| --- | --- |

B.

întrucât testarea eficientă este considerată un instrument decisiv pentru limitarea răspândirii SARS-CoV-2 și a variantelor sale care pun probleme, pentru detectarea infecțiilor și limitarea izolării și a măsurilor de carantină, și va continua să aibă un rol esențial în facilitarea liberei circulații a persoanelor și în asigurarea transportului transfrontalier și a prestării transfrontaliere de servicii în timpul pandemiei;

| C. | întrucât, pentru monitorizarea situației epidemiologice și detectarea rapidă a apariției altor variante a SARS-CoV-2, sunt indispensabile capacități suficiente de testare și secvențiere; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pentru monitorizarea situației epidemiologice și detectarea rapidă a apariției altor variante a SARS-CoV-2, sunt indispensabile capacități suficiente de testare și secvențiere;

| D. | întrucât Comisia a propus un pachet legislativ pentru o Uniune Europeană a sănătății; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia a propus un pachet legislativ pentru o Uniune Europeană a sănătății;

| E. | întrucât accesibilitatea și abordabilitatea prețurilor acestor teste diferă foarte mult de la un stat membru la altul, în special în ceea ce privește disponibilitatea testelor gratuite pentru forța de muncă din prima linie, inclusiv pentru lucrătorii din sectorul sănătății, din școli, universități și centre de îngrijire a copiilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât accesibilitatea și abordabilitatea prețurilor acestor teste diferă foarte mult de la un stat membru la altul, în special în ceea ce privește disponibilitatea testelor gratuite pentru forța de muncă din prima linie, inclusiv pentru lucrătorii din sectorul sănătății, din școli, universități și centre de îngrijire a copiilor;

| F. | întrucât Comisia a propus un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea unui certificat interoperabil de vaccinare, testare sau vindecare, în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19 (certificatul UE COVID-19); |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia a propus un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea unui certificat interoperabil de vaccinare, testare sau vindecare, în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19 (certificatul UE COVID-19);

| G. | întrucât certificatul UE COVID-19 ar facilita libera circulație a cetățenilor și rezidenților UE; întrucât multe state membre încă impun persoanelor care intră pe teritoriul lor să efectueze, înainte sau după sosire, un test COVID-19; |
| --- | --- |

G.

întrucât certificatul UE COVID-19 ar facilita libera circulație a cetățenilor și rezidenților UE; întrucât multe state membre încă impun persoanelor care intră pe teritoriul lor să efectueze, înainte sau după sosire, un test COVID-19;

| H. | întrucât nu toți cetățenii și rezidenții UE vor fi vaccinați până la intrarea în vigoare a regulamentului privind certificatul UE COVID-19, fie pentru că nu li s-a oferit încă vaccinul, fie pentru că nu pot sau nu doresc să fie vaccinați și, prin urmare, vor avea nevoie de certificate care să ateste testarea sau vindecarea pentru a putea circula liber; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu toți cetățenii și rezidenții UE vor fi vaccinați până la intrarea în vigoare a regulamentului privind certificatul UE COVID-19, fie pentru că nu li s-a oferit încă vaccinul, fie pentru că nu pot sau nu doresc să fie vaccinați și, prin urmare, vor avea nevoie de certificate care să ateste testarea sau vindecarea pentru a putea circula liber;

| I. | întrucât testele de amplificare a acizilor nucleici (NAAT) incluse în lista stabilită pe baza recomandării Consiliului din 21 ianuarie 2021 fac parte integrantă din certificatele UE COVID-19 preconizate; |
| --- | --- |

I.

întrucât testele de amplificare a acizilor nucleici (NAAT) incluse în lista stabilită pe baza recomandării Consiliului din 21 ianuarie 2021 fac parte integrantă din certificatele UE COVID-19 preconizate;

| J. | întrucât costul testelor, condițiile de muncă precare și accesul limitat la protecție juridică fac ca lucrătorii sezonieri să se confrunte cu probleme majore în ceea ce privește testarea și autoizolarea în interesul sănătății publice; |
| --- | --- |

J.

întrucât costul testelor, condițiile de muncă precare și accesul limitat la protecție juridică fac ca lucrătorii sezonieri să se confrunte cu probleme majore în ceea ce privește testarea și autoizolarea în interesul sănătății publice;

| K. | întrucât criza provocată de pandemie a afectat în mod disproporționat persoanele vulnerabile, minoritățile etnice, rezidenții din centrele de îngrijire, serviciile din centrele rezidențiale pentru persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități și persoanele fără adăpost; întrucât populațiile vulnerabile sunt expuse unui pericol mai mare de discriminare financiară dacă nu au posibilitatea de a face teste gratuite; |
| --- | --- |

K.

întrucât criza provocată de pandemie a afectat în mod disproporționat persoanele vulnerabile, minoritățile etnice, rezidenții din centrele de îngrijire, serviciile din centrele rezidențiale pentru persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități și persoanele fără adăpost; întrucât populațiile vulnerabile sunt expuse unui pericol mai mare de discriminare financiară dacă nu au posibilitatea de a face teste gratuite;

| L. | întrucât o testare eficientă este și una dintre componentele esențiale ale strategiei care vizează stimularea redresării economice și facilitarea desfășurării activităților educaționale și sociale în condiții normale în statele membre, astfel încât libertățile fundamentale să poată fi exercitate întru totul; |
| --- | --- |

L.

întrucât o testare eficientă este și una dintre componentele esențiale ale strategiei care vizează stimularea redresării economice și facilitarea desfășurării activităților educaționale și sociale în condiții normale în statele membre, astfel încât libertățile fundamentale să poată fi exercitate întru totul;

| M. | întrucât toate statele membre oferă gratuit cetățenilor și rezidenților lor vaccinuri împotriva COVID-19, dar numai unele oferă și testare gratuită; întrucât cetățenii și rezidenții din alte state membre trebuie adesea să plătească prețuri ridicate pentru testele COVID-19, ceea ce face această opțiune imposibilă pentru unii și comportă riscul de a crea discriminare pe motivul statutului socioeconomic; |
| --- | --- |

M.

întrucât toate statele membre oferă gratuit cetățenilor și rezidenților lor vaccinuri împotriva COVID-19, dar numai unele oferă și testare gratuită; întrucât cetățenii și rezidenții din alte state membre trebuie adesea să plătească prețuri ridicate pentru testele COVID-19, ceea ce face această opțiune imposibilă pentru unii și comportă riscul de a crea discriminare pe motivul statutului socioeconomic;

| N. | întrucât, pentru a evita inegalitățile și discriminarea între cetățenii și rezidenții UE vaccinați și cei nevaccinați, atât testarea, cât și vaccinarea ar trebui să fie gratuite; |
| --- | --- |

N.

întrucât, pentru a evita inegalitățile și discriminarea între cetățenii și rezidenții UE vaccinați și cei nevaccinați, atât testarea, cât și vaccinarea ar trebui să fie gratuite;

| O. | întrucât certificatele de testare eliberate de statele membre în conformitate cu certificatul UE COVID-19 ar trebui să fie acceptate de acele state membre care cer dovada unui test pentru infectarea cu COVID-19 în contextul restricțiilor privind libera circulație instituite pentru a limita răspândirea virusului; |
| --- | --- |

O.

întrucât certificatele de testare eliberate de statele membre în conformitate cu certificatul UE COVID-19 ar trebui să fie acceptate de acele state membre care cer dovada unui test pentru infectarea cu COVID-19 în contextul restricțiilor privind libera circulație instituite pentru a limita răspândirea virusului;

| P. | întrucât ar trebui puse la dispoziție într-un singur loc informații clare și simple despre disponibilitatea testelor COVID-19 în toate statele membre, precum și despre prețuri, dacă testarea nu este gratuită; |
| --- | --- |

P.

întrucât ar trebui puse la dispoziție într-un singur loc informații clare și simple despre disponibilitatea testelor COVID-19 în toate statele membre, precum și despre prețuri, dacă testarea nu este gratuită;

| Q. | întrucât insuficiența capacităților de testare și problema costurilor ridicate ale testelor COVID-19 reprezintă o piedică pentru combaterea efectivă a pandemiei și constituie un obstacol major în calea liberei circulații în interiorul UE în scopuri profesionale, recreative, de reîntregire a familiei și altele; |
| --- | --- |

Q.

întrucât insuficiența capacităților de testare și problema costurilor ridicate ale testelor COVID-19 reprezintă o piedică pentru combaterea efectivă a pandemiei și constituie un obstacol major în calea liberei circulații în interiorul UE în scopuri profesionale, recreative, de reîntregire a familiei și altele;

| R. | întrucât 17 milioane de cetățeni ai UE lucrează sau locuiesc în afara statului membru de origine și întrucât mai multe milioane locuiesc în zone periferice și de frontieră și trebuie să treacă granița regulat, adesea chiar zilnic; întrucât și acești cetățeni sunt afectați în mod disproporționat de dificultatea și costul testării; întrucât cerințele de testare și carantină continuă să provoace întârzieri și să crească costul transportului transfrontalier de bunuri și al furnizării de servicii fizice transfrontaliere; |
| --- | --- |

R.

întrucât 17 milioane de cetățeni ai UE lucrează sau locuiesc în afara statului membru de origine și întrucât mai multe milioane locuiesc în zone periferice și de frontieră și trebuie să treacă granița regulat, adesea chiar zilnic; întrucât și acești cetățeni sunt afectați în mod disproporționat de dificultatea și costul testării; întrucât cerințele de testare și carantină continuă să provoace întârzieri și să crească costul transportului transfrontalier de bunuri și al furnizării de servicii fizice transfrontaliere;

| S. | întrucât și alți călători se pot confrunta cu diferite obstacole, printre care barierele financiare sau exigențe complicate din cauza cerințelor de testare pentru COVID-19; |
| --- | --- |

S.

întrucât și alți călători se pot confrunta cu diferite obstacole, printre care barierele financiare sau exigențe complicate din cauza cerințelor de testare pentru COVID-19;

| T. | întrucât, în actuala pandemie, au fost luate o gamă largă de măsuri, chiar și măsuri excepționale, pentru a sprijini publicul larg și economia UE; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în actuala pandemie, au fost luate o gamă largă de măsuri, chiar și măsuri excepționale, pentru a sprijini publicul larg și economia UE;

| U. | întrucât libera circulație este, în principiu, un drept al tuturor cetățenilor UE, iar în perioade de criză, trebuie luate toate măsurile pentru ca toți europenii să beneficieze în mod egal de acest drept; |
| --- | --- |

U.

întrucât libera circulație este, în principiu, un drept al tuturor cetățenilor UE, iar în perioade de criză, trebuie luate toate măsurile pentru ca toți europenii să beneficieze în mod egal de acest drept;

| V. | întrucât Comisia a achiziționat în comun vaccinuri împotriva COVID-19 în numele tuturor statelor membre, asigurând accesibilitatea și reducând prețurile pentru toți; |
| --- | --- |

V.

întrucât Comisia a achiziționat în comun vaccinuri împotriva COVID-19 în numele tuturor statelor membre, asigurând accesibilitatea și reducând prețurile pentru toți;

| W. | întrucât Comisia a semnat, pe 18 decembrie 2020, un contract-cadru cu Abbott și Roche pentru achiziționarea a peste 20 milioane de teste antigenice rapide pe care le-a pus la dispoziția tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

W.

întrucât Comisia a semnat, pe 18 decembrie 2020, un contract-cadru cu Abbott și Roche pentru achiziționarea a peste 20 milioane de teste antigenice rapide pe care le-a pus la dispoziția tuturor statelor membre;

| X. | întrucât, în cazuri excepționale, intervenția (temporară) pe piață este necesară și justificată pentru a elimina obstacolele din calea liberei circulații pe piața unică, pentru a asigura o concurență loială și pentru a garanta furnizarea produselor și serviciilor esențiale; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în cazuri excepționale, intervenția (temporară) pe piață este necesară și justificată pentru a elimina obstacolele din calea liberei circulații pe piața unică, pentru a asigura o concurență loială și pentru a garanta furnizarea produselor și serviciilor esențiale;

| 1. | invită statele membre să asigure teste universale, accesibile, rapide și gratuite, pentru a garanta dreptul la liberă circulație în interiorul UE, fără discriminare pe motive de mijloace economice sau financiare în contextul certificatului UE COVID-19, în conformitate cu articolul 3 din mandatul Parlamentului pentru negocierile referitoare la propunerea privind un certificat verde digital (5); subliniază pericolul discriminării financiare la care ar fi supuși, în caz contrar, cetățenii și rezidenții UE neimunizați în momentul în certificatul UE COVID-19 va fi operațional; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită statele membre să asigure testarea gratuită în special pentru forța de muncă din prima linie, inclusiv pentru personalul medical și pacienți, precum și în școli, universități și centre de îngrijire a copiilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia și statele membre să introducă un plafon temporar al prețurilor pentru testele COVID-19 care nu sunt făcute pentru a obține un certificat UE COVID-19 sau în cazurile menționate la punctul 2; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că certificatele UE COVID-19 bazate pe un test NAAT nu trebuie să cauzeze inegalități și diviziuni sociale suplimentare; subliniază că un acces corect și echitabil la teste este imperativ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită insistent statelor membre ca, între timp, să aplice Recomandarea (UE) 2020/1595 a Comisiei pentru a asigura o abordare comună și strategii de testare mai eficiente în întreaga UE, precum și să aplice integral Regulamentul privind certificatul UE COVID-19 după ce va fi adoptat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia și statele membre să asigure o finanțare suficientă și să își continue eforturile în cadrul incubatorului Autorității europene de pregătire și răspuns în situații de urgență în domeniul sănătății (HERA), pentru a dezvolta teste inovatoare neinvazive pentru copii și grupuri vulnerabile, inclusiv pentru variantele virusului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că Comisia și statele membre ar trebui să dea dovadă de un angajament mai ferm în a-și proteja cetățenii și rezidenții, al căror drept la liberă circulație nu trebuie să depindă de statutul lor socioeconomic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să-și mobilizeze resursele pentru a facilita o transpunere în practică justă și nediscriminatorie financiar a certificatului interoperabil al UE pentru COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre și Comisia să achiziționeze în comun kituri de teste de diagnosticare și să semneze contracte comune cu laboratoarele de analize medicale pentru a crește capacitatea de testare pentru COVID-19 la nivelul UE; subliniază că este necesar un nivel ridicat de transparență și control în privința achizițiilor publice din domeniul medical; subliniază că este extrem de important ca Comisia să rezerve un buget suficient pentru achiziționarea echipamentelor menționate la acest punct, pentru a putea acționa rapid și convingător; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută faptul că Comisia a introdus mai multă flexibilitate pentru a accelera formalitățile vamale și a scuti de TVA kiturile de testare pentru COVID-19; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită statele membre să permită personalului medical și operatorilor instruiți să colecteze datele testărilor și să le raporteze autorităților competente; subliniază importanța adaptării capacității de testare în funcție de cele mai recente date epidemiologice și subliniază că toate rezultatele testelor ar trebui raportate, chiar dacă sunt efectuate în centre sau în medii de testare neacreditate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să susțină statele membre prin activarea Instrumentului pentru sprijin de urgență, pentru a acoperi costurile testărilor pentru COVID-19, solicitând contribuții voluntare din partea statelor membre, alocând finanțare suplimentară pentru acordurile de achiziție în avans și asigurându-se că vaccinarea este gratuită; se așteaptă ca acest efort comun să fie folosit ca sursă de inspirație pentru a extinde testele gratuite pentru cetățenii și rezidenții UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să comunice informații clare privind disponibilitatea testărilor și centrele de testare COVID-19 în toate statele membre pe site-ul UE „Re-open” și să creeze rapid o aplicație care să ajute utilizatorii să găsească locul unde se află cel mai apropiat centru de testare COVID-19; invită Comisia să facă aceste informații ușor accesibile printr-o interfață de programare a aplicațiilor, astfel încât operatorii de turism să le poată transmite cu ușurință clienților lor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită insistent statelor membre să mărească capacitățile de testare în întreaga UE, atât pentru testele NAAT, cât și pentru testele antigenice rapide, în special în nodurile principale de transport și în destinațiile turistice, inclusiv în regiunile îndepărtate și insulare și în regiunile de frontieră, prin utilizarea unor unități mobile de testare și prin folosirea în comun a echipamentelor de laborator; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită Comisiei să sprijine autoritățile naționale pentru a înființa centre de testare de proximitate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO L 360, 30.10.2020, p. 43.

(2)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(3)  JO C 24, 22.1.2021, p. 1.

(4)  Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (JO L 158, 30.4.2004, p. 77).

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0145.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 29 aprilie 2021

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/109

---

P9_TA(2021)0163

Relațiile UE-India

Recomandarea Parlamentului European din 29 aprilie 2021 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile UE-India (2021/2023(INI))

(2021/C 506/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere viitoarea reuniune UE-India la nivel de lideri anunțată să aibă loc la 8 mai 2021, la Porto, în Portugalia, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitoarea reuniune UE-India la nivel de lideri anunțată să aibă loc la 8 mai 2021, la Porto, în Portugalia,

| — | având în vedere Parteneriatul strategic dintre UE și India inițiat în 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul strategic dintre UE și India inițiat în 2004,

| — | având în vedere Acordul de cooperare UE-India din 1994, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare UE-India din 1994,

| — | având în vedere declarația comună și Parteneriatul strategic UE – India, O foaie de parcurs pentru 2025 (1) adoptată în cadrul summitului virtual UE-India din 15 iulie 2020, precum și alte declarații comune semnate recent, inclusiv în domeniile combaterii terorismului, climei și energiei, urbanizării, migrației și mobilității și parteneriatului privind apa; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună și Parteneriatul strategic UE – India, O foaie de parcurs pentru 2025 (1) adoptată în cadrul summitului virtual UE-India din 15 iulie 2020, precum și alte declarații comune semnate recent, inclusiv în domeniile combaterii terorismului, climei și energiei, urbanizării, migrației și mobilității și parteneriatului privind apa;

| — | având în vedere comunicarea comună a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și a Comisiei din 20 noiembrie 2018 intitulată „Elemente pentru o strategie a UE privind India” (JOIN(2018)0028) și concluziile aferente ale Consiliului referitoare la Strategia UE privind India din 10 decembrie 2018 (14634/18), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și a Comisiei din 20 noiembrie 2018 intitulată „Elemente pentru o strategie a UE privind India” (JOIN(2018)0028) și concluziile aferente ale Consiliului referitoare la Strategia UE privind India din 10 decembrie 2018 (14634/18),

| — | având în vedere comunicarea comună a VP/ÎR și a Comisiei din 19 septembrie 2018 intitulată „Conectarea Europei cu Asia – Elemente constitutive pentru o strategie a UE” (JOIN(2018)0031) și concluziile aferente ale Consiliului din 15 octombrie 2018 (13097/18), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a VP/ÎR și a Comisiei din 19 septembrie 2018 intitulată „Conectarea Europei cu Asia – Elemente constitutive pentru o strategie a UE” (JOIN(2018)0031) și concluziile aferente ale Consiliului din 15 octombrie 2018 (13097/18),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 28 mai 2018 privind cooperarea consolidată a UE în domeniul securității în și cu Asia (9265/1/18 REV 1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 28 mai 2018 privind cooperarea consolidată a UE în domeniul securității în și cu Asia (9265/1/18 REV 1),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 4 septembrie 2001 intitulată „Europa și Asia: Un cadru strategic pentru parteneriate intensificate” (COM(2001)0469), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 septembrie 2001 intitulată „Europa și Asia: Un cadru strategic pentru parteneriate intensificate” (COM(2001)0469),

| — | având în vedere viitorul regulament de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională 2021-2027 (2018/0243(COD)), |
| --- | --- |

—

având în vedere viitorul regulament de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională 2021-2027 (2018/0243(COD)),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020 (2), rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la conectivitate și relațiile UE-Asia (3) și rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la relațiile politice ale UE cu India (4), precum și alte rezoluții anterioare referitoare la India, inclusiv cele referitoare la cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020 (2), rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la conectivitate și relațiile UE-Asia (3) și rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la relațiile politice ale UE cu India (4), precum și alte rezoluții anterioare referitoare la India, inclusiv cele referitoare la cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept,

| — | având în vedere recomandarea sa din 28 octombrie 2004 adresată Consiliului privind relațiile dintre UE și India (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 28 octombrie 2004 adresată Consiliului privind relațiile dintre UE și India (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 septembrie 2005 privind relațiile dintre UE și India: Un parteneriat strategic (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 septembrie 2005 privind relațiile dintre UE și India: Un parteneriat strategic (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la UE într-un mediu global în schimbare – o lume mai conectată, mai contestată și mai complexă (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la UE într-un mediu global în schimbare – o lume mai conectată, mai contestată și mai complexă (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la pirateria maritimă (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la pirateria maritimă (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 octombrie 2016 referitoare la securitatea și neproliferarea nucleară (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 octombrie 2016 referitoare la securitatea și neproliferarea nucleară (9),

| — | având în vedere cea de a 10-a reuniune a Parteneriatului parlamentar Asia-Europa (ASEP10), care a avut loc la Bruxelles în perioada 27-28 septembrie 2018, precum și declarația respectivă adoptată, precum și cea de a 11-a reuniune a Parteneriatului parlamentar Asia-Europa (ASEP11), care a avut loc la Phnom Penh, Cambodgia, în perioada 26-27 mai 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 10-a reuniune a Parteneriatului parlamentar Asia-Europa (ASEP10), care a avut loc la Bruxelles în perioada 27-28 septembrie 2018, precum și declarația respectivă adoptată, precum și cea de a 11-a reuniune a Parteneriatului parlamentar Asia-Europa (ASEP11), care a avut loc la Phnom Penh, Cambodgia, în perioada 26-27 mai 2021,

| — | având în vedere Dialogul la nivel înalt UE-India privind comerțul și investițiile, a cărui primă reuniune a avut loc la 5 februarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Dialogul la nivel înalt UE-India privind comerțul și investițiile, a cărui primă reuniune a avut loc la 5 februarie 2021,

| — | având în vedere misiunea Comisiei pentru afaceri externe în India din 21-22 februarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere misiunea Comisiei pentru afaceri externe în India din 21-22 februarie 2017,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2020-2024, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2020-2024,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 22 februarie 2021 privind prioritățile UE pentru 2021 în cadrul forurilor ONU însărcinate cu apărarea drepturilor omului (6326/21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 22 februarie 2021 privind prioritățile UE pentru 2021 în cadrul forurilor ONU însărcinate cu apărarea drepturilor omului (6326/21),

| — | având în vedere Orientările tematice ale UE privind drepturile omului, inclusiv cele ale apărătorilor drepturilor omului și protecția și promovarea libertății de religie sau de convingere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările tematice ale UE privind drepturile omului, inclusiv cele ale apărătorilor drepturilor omului și protecția și promovarea libertății de religie sau de convingere,

| — | având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru comerț internațional și având în vedere competențele sale în temeiul anexei VI la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru comerț internațional și având în vedere competențele sale în temeiul anexei VI la Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0124/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0124/2021),

| A. | întrucât UE și India urmează să convoace o reuniune a liderilor la 8 mai 2021 la Porto, Portugalia, ca urmare a angajamentului lor de a se reuni periodic la cel mai înalt nivel și de a întări parteneriatul strategic instituit în 2004, pentru a îmbunătăți cooperarea economică și politică; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și India urmează să convoace o reuniune a liderilor la 8 mai 2021 la Porto, Portugalia, ca urmare a angajamentului lor de a se reuni periodic la cel mai înalt nivel și de a întări parteneriatul strategic instituit în 2004, pentru a îmbunătăți cooperarea economică și politică;

| B. | întrucât parteneriatul strategic UE-India s-a accelerat în ultimii ani, reflectând voința politică reînnoită de a-și întări dimensiunea strategică și, în urma evoluției de la un parteneriat economic la o relație care se extinde în mai multe sectoare, reflectând puterea geopolitică în creștere a Indiei și valorile democratice comune; |
| --- | --- |

B.

întrucât parteneriatul strategic UE-India s-a accelerat în ultimii ani, reflectând voința politică reînnoită de a-și întări dimensiunea strategică și, în urma evoluției de la un parteneriat economic la o relație care se extinde în mai multe sectoare, reflectând puterea geopolitică în creștere a Indiei și valorile democratice comune;

| C. | întrucât UE și India, în calitate de cele mai mari două democrații din lume, au legături politice, economice, sociale și culturale puternice; întrucât, cu toate acestea, relațiile bilaterale nu și-au atins încă potențialul maxim și necesită un dialog politic sporit; întrucât liderii UE și ai Indiei și-au exprimat hotărârea de a menține și a promova multilateralismul eficace și ordinea multilaterală bazată pe norme, având ca element central ONU și Organizația Mondială a Comerțului (OMC); |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și India, în calitate de cele mai mari două democrații din lume, au legături politice, economice, sociale și culturale puternice; întrucât, cu toate acestea, relațiile bilaterale nu și-au atins încă potențialul maxim și necesită un dialog politic sporit; întrucât liderii UE și ai Indiei și-au exprimat hotărârea de a menține și a promova multilateralismul eficace și ordinea multilaterală bazată pe norme, având ca element central ONU și Organizația Mondială a Comerțului (OMC);

| D. | întrucât importanța regională și globală a Indiei este în creștere, iar India și-a întărit treptat rolul de donator, precum și cel de putere economică și militară; întrucât președinția G20 ce va fi asigurată de India în 2023 și calitatea sa de membru al Consiliului de Securitate al ONU în perioada 2021-2022 și al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului în perioada 2019-2021 au revigorat necesitatea de a consolida coordonarea în ceea ce privește guvernarea globală și a promova în continuare o viziune comună a multilateralismului bazat pe norme; |
| --- | --- |

D.

întrucât importanța regională și globală a Indiei este în creștere, iar India și-a întărit treptat rolul de donator, precum și cel de putere economică și militară; întrucât președinția G20 ce va fi asigurată de India în 2023 și calitatea sa de membru al Consiliului de Securitate al ONU în perioada 2021-2022 și al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului în perioada 2019-2021 au revigorat necesitatea de a consolida coordonarea în ceea ce privește guvernarea globală și a promova în continuare o viziune comună a multilateralismului bazat pe norme;

| E. | întrucât cadrul strategic al UE, care susține strategia sa globală, strategia sa privind India, strategia sa privind conectivitatea UE cu Asia, precum și strategia indo-pacifică emergentă, a evidențiat importanța fundamentală a cooperării cu India în ceea ce privește agenda globală a UE; întrucât cooperarea bilaterală și multilaterală în contextul actual de creștere a riscurilor mondiale și a concurenței între marile puteri ar trebui să cuprindă întărirea securității internaționale, mai buna pregătire pentru urgențele sanitare mondiale și răspunsurile la acestea, cum ar fi actuala pandemie de COVID-19, întărirea stabilității economice mondiale și a creșterii favorabile includerii, precum și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU; |
| --- | --- |

E.

întrucât cadrul strategic al UE, care susține strategia sa globală, strategia sa privind India, strategia sa privind conectivitatea UE cu Asia, precum și strategia indo-pacifică emergentă, a evidențiat importanța fundamentală a cooperării cu India în ceea ce privește agenda globală a UE; întrucât cooperarea bilaterală și multilaterală în contextul actual de creștere a riscurilor mondiale și a concurenței între marile puteri ar trebui să cuprindă întărirea securității internaționale, mai buna pregătire pentru urgențele sanitare mondiale și răspunsurile la acestea, cum ar fi actuala pandemie de COVID-19, întărirea stabilității economice mondiale și a creșterii favorabile includerii, precum și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU;

| F. | întrucât India se bucură de o economie puternică și în creștere; întrucât UE este principalul partener comercial al Indiei, în timp ce India este al nouălea partener comercial al UE; întrucât Oceanul Indian este un spațiu de importanță strategică pentru comerțul mondial și de interes economic și strategic vital atât pentru UE, cât și pentru India; întrucât UE și India au interese reciproce puternice în zona indo-pacifică, axate pe menținerea acesteia ca un spațiu de concurență loială, de linii neîntrerupte de comunicații maritime (SLOC), de stabilitate și securitate; |
| --- | --- |

F.

întrucât India se bucură de o economie puternică și în creștere; întrucât UE este principalul partener comercial al Indiei, în timp ce India este al nouălea partener comercial al UE; întrucât Oceanul Indian este un spațiu de importanță strategică pentru comerțul mondial și de interes economic și strategic vital atât pentru UE, cât și pentru India; întrucât UE și India au interese reciproce puternice în zona indo-pacifică, axate pe menținerea acesteia ca un spațiu de concurență loială, de linii neîntrerupte de comunicații maritime (SLOC), de stabilitate și securitate;

| G. | întrucât conectivitatea ar trebui să constituie un element important al unei agende strategice reciproce UE-India, în concordanță cu strategia UE privind conectivitate a UE cu Asia; întrucât, la ultimul summit UE-India, cele două țări au convenit asupra principiilor conectivității sustenabile, și s-au înțeles să cerceteze cum poate fi îmbunătățită conectivitatea dintre UE și India și deci conectivitatea cu țările terțe, inclusiv din regiunea indo-pacifică; întrucât o conectivitate cuprinzătoare nu se limitează doar la infrastructura fizică, cum ar fi drumurile și căile ferate, ci include și rutele maritime, infrastructura digitală și aspectele de mediu, cu un accent deosebit pe Pactul verde al UE; întrucât conectivitatea are un rol geopolitic și transformator și acționează, de asemenea, ca un vector sustenabil de creștere economică și de locuri de muncă; |
| --- | --- |

G.

întrucât conectivitatea ar trebui să constituie un element important al unei agende strategice reciproce UE-India, în concordanță cu strategia UE privind conectivitate a UE cu Asia; întrucât, la ultimul summit UE-India, cele două țări au convenit asupra principiilor conectivității sustenabile, și s-au înțeles să cerceteze cum poate fi îmbunătățită conectivitatea dintre UE și India și deci conectivitatea cu țările terțe, inclusiv din regiunea indo-pacifică; întrucât o conectivitate cuprinzătoare nu se limitează doar la infrastructura fizică, cum ar fi drumurile și căile ferate, ci include și rutele maritime, infrastructura digitală și aspectele de mediu, cu un accent deosebit pe Pactul verde al UE; întrucât conectivitatea are un rol geopolitic și transformator și acționează, de asemenea, ca un vector sustenabil de creștere economică și de locuri de muncă;

| H. | întrucât este necesar ca UE și India să își asume roluri de lider pentru a promova o diplomație climatică eficace, un angajament la nivel mondial de a pune în aplicare Acordul de la Paris și protejarea la nivel mondial a climei și a mediului; |
| --- | --- |

H.

întrucât este necesar ca UE și India să își asume roluri de lider pentru a promova o diplomație climatică eficace, un angajament la nivel mondial de a pune în aplicare Acordul de la Paris și protejarea la nivel mondial a climei și a mediului;

| I. | întrucât observatorii locali și internaționali ai drepturilor omului informează că apărătorii drepturilor omului și ziariștii din India nu dispun de un mediu de lucru sigur; întrucât în octombrie 2020 înalta comisară a ONU pentru drepturile omului, Michelle Bachelet, a făcut apel la guvernul Indiei să protejeze drepturile apărătorilor drepturilor omului și ale ONG-urilor, exprimând îngrijorări legate de reducerea libertății de care se bucură organizațiile societății civile, detenția apărătorilor drepturilor omului și acuzațiile aduse persoanelor pentru simplul fapt că și-au exercitat dreptul la libera exprimare și întrunire pașnică, precum și legate de folosirea legilor pentru a reduce la tăcere dizidența, cum ar fi Legea privind reglementarea contribuțiilor străine (FCRA) și Legea privind prevenirea activităților ilegale; |
| --- | --- |

I.

întrucât observatorii locali și internaționali ai drepturilor omului informează că apărătorii drepturilor omului și ziariștii din India nu dispun de un mediu de lucru sigur; întrucât în octombrie 2020 înalta comisară a ONU pentru drepturile omului, Michelle Bachelet, a făcut apel la guvernul Indiei să protejeze drepturile apărătorilor drepturilor omului și ale ONG-urilor, exprimând îngrijorări legate de reducerea libertății de care se bucură organizațiile societății civile, detenția apărătorilor drepturilor omului și acuzațiile aduse persoanelor pentru simplul fapt că și-au exercitat dreptul la libera exprimare și întrunire pașnică, precum și legate de folosirea legilor pentru a reduce la tăcere dizidența, cum ar fi Legea privind reglementarea contribuțiilor străine (FCRA) și Legea privind prevenirea activităților ilegale;

| J. | întrucât Amnesty International a fost obligată să își închidă birourile din India după ce conturile bancare i-au fost blocate pentru că ar fi încălcat FCRA, iar trei raportori speciali ai ONU au cerut ca legea să fie modificată, în concordanță cu drepturile și obligațiile care îi revin Indiei în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

J.

întrucât Amnesty International a fost obligată să își închidă birourile din India după ce conturile bancare i-au fost blocate pentru că ar fi încălcat FCRA, iar trei raportori speciali ai ONU au cerut ca legea să fie modificată, în concordanță cu drepturile și obligațiile care îi revin Indiei în temeiul dreptului internațional;

| K. | întrucât grupuri ale societății civile informează că femeile din India se confruntă cu o serie de provocări și încălcări grave ale drepturilor lor, inclusiv în ceea ce privește practicile culturale, tribale și tradiționale, violență și hărțuire sexuală și trafic de ființe umane; întrucât femeile care aparțin minorităților religioase se confruntă cu o dublă vulnerabilitate, care este agravată și mai mult în cazul femeilor ce provin dintr-o castă inferioară; |
| --- | --- |

K.

întrucât grupuri ale societății civile informează că femeile din India se confruntă cu o serie de provocări și încălcări grave ale drepturilor lor, inclusiv în ceea ce privește practicile culturale, tribale și tradiționale, violență și hărțuire sexuală și trafic de ființe umane; întrucât femeile care aparțin minorităților religioase se confruntă cu o dublă vulnerabilitate, care este agravată și mai mult în cazul femeilor ce provin dintr-o castă inferioară;

| L. | întrucât, deși este interzisă, discriminarea pe criterii de castă rămâne o problemă sistemică în India, inclusiv în sistemul de administrare a justiției penale, împiedicând accesul daliților la locuri de muncă, la educație, la îngrijirea sănătății și la alocări bugetare pentru dezvoltarea populației dalit; |
| --- | --- |

L.

întrucât, deși este interzisă, discriminarea pe criterii de castă rămâne o problemă sistemică în India, inclusiv în sistemul de administrare a justiției penale, împiedicând accesul daliților la locuri de muncă, la educație, la îngrijirea sănătății și la alocări bugetare pentru dezvoltarea populației dalit;

| M. | întrucât India este una dintre țările cele mai grav afectate de pandemia de COVID-19, cu peste 11 milioane de cazuri confirmate și peste 150 000 de decese, și întrucât guvernul indian a luat inițiativa de a dona milioane de doze de vaccin țărilor din imediata sa vecinătate și principalelor națiuni partenere din Oceanul Indian; |
| --- | --- |

M.

întrucât India este una dintre țările cele mai grav afectate de pandemia de COVID-19, cu peste 11 milioane de cazuri confirmate și peste 150 000 de decese, și întrucât guvernul indian a luat inițiativa de a dona milioane de doze de vaccin țărilor din imediata sa vecinătate și principalelor națiuni partenere din Oceanul Indian;

1.

recomandă Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate următoarele:

Relațiile generale UE-India

Relațiile generale UE-India

| (a) | să continue îmbunătățirea și aprofundarea relațiilor de parteneriat strategic dintre UE și India și să respecte angajamentul de a purta dialoguri periodice pe mai multe niveluri, inclusiv summituri; |
| --- | --- |

(a)

să continue îmbunătățirea și aprofundarea relațiilor de parteneriat strategic dintre UE și India și să respecte angajamentul de a purta dialoguri periodice pe mai multe niveluri, inclusiv summituri;

| (b) | să amplifice progresele înregistrate în cadrul parteneriatului strategic de la summitul de anul trecut și să facă progrese concrete în ceea ce privește aspectele prioritare, în special reziliența sănătății mondiale, schimbările climatice și creșterea ecologică, digitalizarea și noile tehnologii, conectivitatea, comerțul și investițiile, politica externă, de securitate și apărare, și drepturile omului; |
| --- | --- |

(b)

să amplifice progresele înregistrate în cadrul parteneriatului strategic de la summitul de anul trecut și să facă progrese concrete în ceea ce privește aspectele prioritare, în special reziliența sănătății mondiale, schimbările climatice și creșterea ecologică, digitalizarea și noile tehnologii, conectivitatea, comerțul și investițiile, politica externă, de securitate și apărare, și drepturile omului;

| (c) | să își mențină angajamentul față de strategia UE privind India din 2018 și Foaia de parcurs UE-India până în 2025, și să le pună pe deplin în aplicare, în coordonare cu relațiile statelor membre cu India; să stabilească criterii clare și publice pentru măsurarea progreselor înregistrate în ceea ce privește foaia de parcurs; să asigure supravegherea parlamentară a politicii UE privind India prin intermediul unor dialoguri regulate cu Comisia sa pentru afaceri externe; |
| --- | --- |

(c)

să își mențină angajamentul față de strategia UE privind India din 2018 și Foaia de parcurs UE-India până în 2025, și să le pună pe deplin în aplicare, în coordonare cu relațiile statelor membre cu India; să stabilească criterii clare și publice pentru măsurarea progreselor înregistrate în ceea ce privește foaia de parcurs; să asigure supravegherea parlamentară a politicii UE privind India prin intermediul unor dialoguri regulate cu Comisia sa pentru afaceri externe;

| (d) | să elibereze întregul potențial al relației bilaterale dintre primele două democrații din lume, să reitereze necesitatea unui parteneriat mai profund, bazat pe valorile comune ale libertății, democrației, pluralismului, statului de drept, egalității, respectării drepturilor omului, pe angajamentul de a promova o ordine mondială favorabilă includerii, coerentă și bazată pe norme, pe multilateralismul eficace și dezvoltarea sustenabilă, pe combaterea schimbărilor climatice, precum și pe promovarea păcii și stabilității în lume; |
| --- | --- |

(d)

să elibereze întregul potențial al relației bilaterale dintre primele două democrații din lume, să reitereze necesitatea unui parteneriat mai profund, bazat pe valorile comune ale libertății, democrației, pluralismului, statului de drept, egalității, respectării drepturilor omului, pe angajamentul de a promova o ordine mondială favorabilă includerii, coerentă și bazată pe norme, pe multilateralismul eficace și dezvoltarea sustenabilă, pe combaterea schimbărilor climatice, precum și pe promovarea păcii și stabilității în lume;

| (e) | să evidențieze importanța Indiei ca partener în lupta la nivel mondial împotriva schimbărilor climatice și a degradării biodiversității și într-o tranziție ecologică către energia regenerabilă și neutralitatea climatică; să întărească planurile comune pentru punerea deplină în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice și a contribuțiilor sale stabilite la nivel național, precum și pentru diplomația comună în domeniul climei; |
| --- | --- |

(e)

să evidențieze importanța Indiei ca partener în lupta la nivel mondial împotriva schimbărilor climatice și a degradării biodiversității și într-o tranziție ecologică către energia regenerabilă și neutralitatea climatică; să întărească planurile comune pentru punerea deplină în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice și a contribuțiilor sale stabilite la nivel național, precum și pentru diplomația comună în domeniul climei;

| (f) | să reitereze cererea din 2018 a Consiliului de a relansa arhitectura instituțională a acordului de cooperare dintre UE și India din 1994, astfel încât acesta să reflecte noile aspirații comune și noile provocările globale; să revigoreze ideea de a negocia un acord de parteneriat strategic cu o puternică dimensiune parlamentară, care să promoveze contactele și cooperarea la nivel de stat, după caz; |
| --- | --- |

(f)

să reitereze cererea din 2018 a Consiliului de a relansa arhitectura instituțională a acordului de cooperare dintre UE și India din 1994, astfel încât acesta să reflecte noile aspirații comune și noile provocările globale; să revigoreze ideea de a negocia un acord de parteneriat strategic cu o puternică dimensiune parlamentară, care să promoveze contactele și cooperarea la nivel de stat, după caz;

| (g) | să promoveze un dialog interparlamentar structurat, inclusiv prin încurajarea părții indiene să stabilească un omolog permanent în Lok Sabha și Rajya Sabha la Delegația Parlamentului European pentru relațiile cu Republica India și prin promovarea contactelor între comisii; |
| --- | --- |

(g)

să promoveze un dialog interparlamentar structurat, inclusiv prin încurajarea părții indiene să stabilească un omolog permanent în Lok Sabha și Rajya Sabha la Delegația Parlamentului European pentru relațiile cu Republica India și prin promovarea contactelor între comisii;

| (h) | să asigure consultări active și regulate și implicarea societății civile din UE și India, inclusiv a sindicatelor, a organizațiilor religioase, a organizațiilor feministe și LGBTI, a organizațiilor ecologiste, a camerelor de comerț, precum și a altor părți interesate, în dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea relațiilor UE-India; să urmărească crearea unei platforme a societății civile UE-India în acest scop și a unui summit al tineretului UE-India, ca eveniment care să se desfășoare în paralel cu viitoarele summituri UE-India, cu scopul de a întări relațiile dintre tinerele generații; |
| --- | --- |

(h)

să asigure consultări active și regulate și implicarea societății civile din UE și India, inclusiv a sindicatelor, a organizațiilor religioase, a organizațiilor feministe și LGBTI, a organizațiilor ecologiste, a camerelor de comerț, precum și a altor părți interesate, în dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea relațiilor UE-India; să urmărească crearea unei platforme a societății civile UE-India în acest scop și a unui summit al tineretului UE-India, ca eveniment care să se desfășoare în paralel cu viitoarele summituri UE-India, cu scopul de a întări relațiile dintre tinerele generații;

| (i) | să consolideze eforturile depuse de Uniune în domeniul diplomației publice pentru îmbunătățirea înțelegerii reciproce între UE, statele sale membre și India și să contribuie la întărirea cunoștințelor ambelor părți, implicând mediul universitar, grupurile de reflecție și reprezentanți din întreaga Uniune și din India; |
| --- | --- |

(i)

să consolideze eforturile depuse de Uniune în domeniul diplomației publice pentru îmbunătățirea înțelegerii reciproce între UE, statele sale membre și India și să contribuie la întărirea cunoștințelor ambelor părți, implicând mediul universitar, grupurile de reflecție și reprezentanți din întreaga Uniune și din India;

Cooperarea în domeniul politicii externe și de securitate

Cooperarea în domeniul politicii externe și de securitate

| (j) | să promoveze o mai mare sinergie în politica externă și de securitate prin intermediul mecanismelor de dialog pertinente existente și în cadrul forurilor instituite în cadrul foii de parcurs UE-India pentru 2025 și având în vedere accentul strategic recent al UE pe cooperarea consolidată în materie de securitate în Asia și cu Asia, în care India joacă un rol strategic din ce în ce mai important; |
| --- | --- |

(j)

să promoveze o mai mare sinergie în politica externă și de securitate prin intermediul mecanismelor de dialog pertinente existente și în cadrul forurilor instituite în cadrul foii de parcurs UE-India pentru 2025 și având în vedere accentul strategic recent al UE pe cooperarea consolidată în materie de securitate în Asia și cu Asia, în care India joacă un rol strategic din ce în ce mai important;

| (k) | să sublinieze că o relație mai strânsă între UE și India în domeniul securității și apărării nu ar trebui percepută ca o contribuție la polarizare în regiunea indo-pacifică, ci mai degrabă ca o promovare a securității comune, a stabilității și a dezvoltării pașnice; |
| --- | --- |

(k)

să sublinieze că o relație mai strânsă între UE și India în domeniul securității și apărării nu ar trebui percepută ca o contribuție la polarizare în regiunea indo-pacifică, ci mai degrabă ca o promovare a securității comune, a stabilității și a dezvoltării pașnice;

| (l) | să scoată în evidență necesitatea unei coordonări tematice mai strânse a politicilor internaționale de securitate și a unor acțiuni în domenii precum securitatea nucleară și neproliferarea și controlul armelor de distrugere în masă, atenuarea virulenței armelor chimice, biologice și radiologice, promovarea prevenirii conflictelor regionale și a consolidării păcii, combaterea pirateriei, securitatea maritimă, combaterea terorismului (inclusiv combaterea radicalizării, a spălării de bani și combaterea finanțării terorismului), a extremismului violent, a campaniilor de dezinformare, precum și securitatea cibernetică, amenințările hibride și spațiul cosmic; să sublinieze importanța dialogului dintre UE și India privind combaterea terorismului; să întărească relațiile și schimburile dintre armate, pentru a impulsiona parteneriatul strategic UE-India; |
| --- | --- |

(l)

să scoată în evidență necesitatea unei coordonări tematice mai strânse a politicilor internaționale de securitate și a unor acțiuni în domenii precum securitatea nucleară și neproliferarea și controlul armelor de distrugere în masă, atenuarea virulenței armelor chimice, biologice și radiologice, promovarea prevenirii conflictelor regionale și a consolidării păcii, combaterea pirateriei, securitatea maritimă, combaterea terorismului (inclusiv combaterea radicalizării, a spălării de bani și combaterea finanțării terorismului), a extremismului violent, a campaniilor de dezinformare, precum și securitatea cibernetică, amenințările hibride și spațiul cosmic; să sublinieze importanța dialogului dintre UE și India privind combaterea terorismului; să întărească relațiile și schimburile dintre armate, pentru a impulsiona parteneriatul strategic UE-India;

| (m) | să sublinieze că UE și India sunt doi dintre cei mai importanți contribuitori la activitățile de menținere a păcii ale ONU și susținători angajați ai unei păci sustenabile; să încurajeze discuțiile și inițiativele în vederea extinderii cooperării în domeniul menținerii păcii; |
| --- | --- |

(m)

să sublinieze că UE și India sunt doi dintre cei mai importanți contribuitori la activitățile de menținere a păcii ale ONU și susținători angajați ai unei păci sustenabile; să încurajeze discuțiile și inițiativele în vederea extinderii cooperării în domeniul menținerii păcii;

| (n) | să ia act cu satisfacție de cele șase consultări periodice UE-India privind dezarmarea și neproliferarea care au avut loc și să încurajeze India să întărească cooperarea regională și să adopte măsuri concrete în această privință; să recunoască faptul că India s-a alăturat celor trei regimuri multilaterale majore de control al exporturilor legate de proliferare și să încurajeze un parteneriat mai strâns UE-India în cadrul acestor foruri; |
| --- | --- |

(n)

să ia act cu satisfacție de cele șase consultări periodice UE-India privind dezarmarea și neproliferarea care au avut loc și să încurajeze India să întărească cooperarea regională și să adopte măsuri concrete în această privință; să recunoască faptul că India s-a alăturat celor trei regimuri multilaterale majore de control al exporturilor legate de proliferare și să încurajeze un parteneriat mai strâns UE-India în cadrul acestor foruri;

| (o) | să coordoneze pozițiile și inițiativele în cadrul forurilor multilaterale, îndeosebi în cadrul ONU, al OMC și al G20, prin promovarea unor obiective comune, în concordanță cu valorile și standardele internaționale comune, prin intensificarea dialogului și prin alinierea efectivă a pozițiilor în apărarea multilateralismului și a ordinii internaționale bazate pe norme; să participe la discuții privind reforma Consiliului de Securitate al ONU și a metodelor de lucru și să sprijine candidatura Indiei de aderare permanentă la UN Consiliu de Securitate al ONU reformat; |
| --- | --- |

(o)

să coordoneze pozițiile și inițiativele în cadrul forurilor multilaterale, îndeosebi în cadrul ONU, al OMC și al G20, prin promovarea unor obiective comune, în concordanță cu valorile și standardele internaționale comune, prin intensificarea dialogului și prin alinierea efectivă a pozițiilor în apărarea multilateralismului și a ordinii internaționale bazate pe norme; să participe la discuții privind reforma Consiliului de Securitate al ONU și a metodelor de lucru și să sprijine candidatura Indiei de aderare permanentă la UN Consiliu de Securitate al ONU reformat;

| (p) | să promoveze prevenirea conflictelor și cooperarea economică prin sprijinirea inițiativelor de integrare regională din Asia de Sud, inclusiv în cadrul Asociației Asia de Sud pentru Cooperare Regională (SAARC); |
| --- | --- |

(p)

să promoveze prevenirea conflictelor și cooperarea economică prin sprijinirea inițiativelor de integrare regională din Asia de Sud, inclusiv în cadrul Asociației Asia de Sud pentru Cooperare Regională (SAARC);

| (q) | să se bazeze pe experiența regională amplă a Indiei și pe abordările existente ale statelor membre ale UE pentru regiunea indo-pacifică pentru a dezvolta o strategie europeană proactivă, cuprinzătoare și realistă pentru această regiune bazată pe principiile, valorile și interesele comune, inclusiv cele economice, precum și pe dreptul internațional; să urmărească coordonarea, după caz, a politicilor UE și ale Indiei privind regiunea indo-pacifică și să extindă cooperarea, astfel încât să cuprindă toate domeniile de interes comun; să țină seama în mod corespunzător de opțiunile politice suverane ale altor țări din regiune și de relațiile bilaterale ale UE cu acestea; |
| --- | --- |

(q)

să se bazeze pe experiența regională amplă a Indiei și pe abordările existente ale statelor membre ale UE pentru regiunea indo-pacifică pentru a dezvolta o strategie europeană proactivă, cuprinzătoare și realistă pentru această regiune bazată pe principiile, valorile și interesele comune, inclusiv cele economice, precum și pe dreptul internațional; să urmărească coordonarea, după caz, a politicilor UE și ale Indiei privind regiunea indo-pacifică și să extindă cooperarea, astfel încât să cuprindă toate domeniile de interes comun; să țină seama în mod corespunzător de opțiunile politice suverane ale altor țări din regiune și de relațiile bilaterale ale UE cu acestea;

| (r) | să promoveze, prin măsuri specifice, acțiuni comune ambițioase în coordonarea dezvoltării și a ajutorului umanitar, inclusiv în Orientul Mijlociu și în Africa, precum și de întărire a proceselor democratice și de combatere a tendințelor autoritare și a oricărei forme de extremism, inclusiv cel naționalist și cel religios; |
| --- | --- |

(r)

să promoveze, prin măsuri specifice, acțiuni comune ambițioase în coordonarea dezvoltării și a ajutorului umanitar, inclusiv în Orientul Mijlociu și în Africa, precum și de întărire a proceselor democratice și de combatere a tendințelor autoritare și a oricărei forme de extremism, inclusiv cel naționalist și cel religios;

| (s) | să promoveze acțiuni comune în coordonarea operațiunilor vizând securitatea alimentară și ajutorul în caz de dezastre, în concordanță cu principiile umanitare consacrate în dreptul internațional umanitar, inclusiv imparțialitatea, neutralitatea și nediscriminarea în acordarea ajutorului; |
| --- | --- |

(s)

să promoveze acțiuni comune în coordonarea operațiunilor vizând securitatea alimentară și ajutorul în caz de dezastre, în concordanță cu principiile umanitare consacrate în dreptul internațional umanitar, inclusiv imparțialitatea, neutralitatea și nediscriminarea în acordarea ajutorului;

| (t) | să ia act de faptul că UE urmărește îndeaproape situația din Cașmir; să afirme din nou că sprijină stabilitatea și detensionarea situației dintre India și Pakistan, ambele fiind state deținătoare de arme nucleare, și să își mențină angajamentul față de respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; să promoveze aplicarea rezoluțiilor Consiliului de Securitate și a rapoartelor UNHCR privind Cașmirul; să invite India și Pakistanul să ia în considerare imensele beneficii umane, economice și politice pe care le-ar aduce soluționarea conflictului; |
| --- | --- |

(t)

să ia act de faptul că UE urmărește îndeaproape situația din Cașmir; să afirme din nou că sprijină stabilitatea și detensionarea situației dintre India și Pakistan, ambele fiind state deținătoare de arme nucleare, și să își mențină angajamentul față de respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; să promoveze aplicarea rezoluțiilor Consiliului de Securitate și a rapoartelor UNHCR privind Cașmirul; să invite India și Pakistanul să ia în considerare imensele beneficii umane, economice și politice pe care le-ar aduce soluționarea conflictului;

| (u) | să reînnoiască eforturile UE privind apropierea și restabilirea relațiilor de bună vecinătate dintre India și Pakistan, pe baza principiilor dreptului internațional, printr-un dialog cuprinzător și o abordare treptată, începând cu măsurile de întărire a încrederii; salută, în acest context, Declarația comună India-Pakistan din 25 februarie 2021 privind încetarea focului, ca un pas important în direcția instaurării păcii și a stabilității regionale; să sublinieze importanța dimensiunii bilaterale în colaborarea în vederea instaurării unei păci durabile și a cooperării între India și Pakistan, care ar avea o contribuție pozitivă la securitatea și la dezvoltarea economică a regiunii; să sublinieze responsabilitatea pentru instaurarea păcii ce revine ambelor state în calitatea lor de puteri nucleare; |
| --- | --- |

(u)

să reînnoiască eforturile UE privind apropierea și restabilirea relațiilor de bună vecinătate dintre India și Pakistan, pe baza principiilor dreptului internațional, printr-un dialog cuprinzător și o abordare treptată, începând cu măsurile de întărire a încrederii; salută, în acest context, Declarația comună India-Pakistan din 25 februarie 2021 privind încetarea focului, ca un pas important în direcția instaurării păcii și a stabilității regionale; să sublinieze importanța dimensiunii bilaterale în colaborarea în vederea instaurării unei păci durabile și a cooperării între India și Pakistan, care ar avea o contribuție pozitivă la securitatea și la dezvoltarea economică a regiunii; să sublinieze responsabilitatea pentru instaurarea păcii ce revine ambelor state în calitatea lor de puteri nucleare;

| (v) | să recunoască sprijinul de lungă durată acordat de India Afganistanului și angajamentul acesteia în eforturile de întărire a păcii, ce pun accentul pe oameni și sunt conduse la nivel local: să colaboreze cu India și cu alte state din regiune pentru a promova stabilizarea, securitatea, soluționarea pașnică a conflictelor și valorile democratice, inclusiv drepturile femeilor, în țară; să reitereze faptul că un Afganistan pașnic și prosper ar aduce beneficii întregii regiuni; |
| --- | --- |

(v)

să recunoască sprijinul de lungă durată acordat de India Afganistanului și angajamentul acesteia în eforturile de întărire a păcii, ce pun accentul pe oameni și sunt conduse la nivel local: să colaboreze cu India și cu alte state din regiune pentru a promova stabilizarea, securitatea, soluționarea pașnică a conflictelor și valorile democratice, inclusiv drepturile femeilor, în țară; să reitereze faptul că un Afganistan pașnic și prosper ar aduce beneficii întregii regiuni;

| (w) | să sublinieze că menținerea păcii, a stabilității și a libertății de navigație în regiunea Asia-Pacific are, în continuare, o importanță crucială pentru interesele UE și ale statelor sale membre; să întărească colaborarea reciprocă pentru a se asigura că comerțul în regiunea indo-pacifică nu va fi afectat; să încurajeze continuarea interpretării comune a Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării, inclusiv în ceea ce privește libertatea navigației, și să intensifice cooperarea în materie de securitate maritimă și în misiunile de antrenamente comune în regiunea indo-pacifică, pentru a menține securitatea și libertatea de navigație de-a lungul liniilor maritime de comunicare (SLOC); să reamintească că, îndeosebi în contextul rivalității crescânde dintre puterile regionale, cooperarea cu țările din regiunea indo-pacifică ar trebui să respecte principiile deschiderii, prosperității, includerii, sustenabilității, transparenței, reciprocității și viabilității; să lanseze un dialog la nivel înalt UE-India privind cooperarea maritimă, care să extindă domeniul de aplicare al consultărilor actuale privind combaterea pirateriei și să crească interoperabilitatea și coordonarea dintre operațiunea EUNAVFOR Atalanta, Centrul de integrare a informațiilor al Indiei pentru regiunea Oceanului Indian (IFC-IOR) și forțele navale indiene în domeniul supravegherii maritime, al ajutorului în caz de dezastre și al antrenamentelor și exercițiilor comune; |
| --- | --- |

(w)

să sublinieze că menținerea păcii, a stabilității și a libertății de navigație în regiunea Asia-Pacific are, în continuare, o importanță crucială pentru interesele UE și ale statelor sale membre; să întărească colaborarea reciprocă pentru a se asigura că comerțul în regiunea indo-pacifică nu va fi afectat; să încurajeze continuarea interpretării comune a Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării, inclusiv în ceea ce privește libertatea navigației, și să intensifice cooperarea în materie de securitate maritimă și în misiunile de antrenamente comune în regiunea indo-pacifică, pentru a menține securitatea și libertatea de navigație de-a lungul liniilor maritime de comunicare (SLOC); să reamintească că, îndeosebi în contextul rivalității crescânde dintre puterile regionale, cooperarea cu țările din regiunea indo-pacifică ar trebui să respecte principiile deschiderii, prosperității, includerii, sustenabilității, transparenței, reciprocității și viabilității; să lanseze un dialog la nivel înalt UE-India privind cooperarea maritimă, care să extindă domeniul de aplicare al consultărilor actuale privind combaterea pirateriei și să crească interoperabilitatea și coordonarea dintre operațiunea EUNAVFOR Atalanta, Centrul de integrare a informațiilor al Indiei pentru regiunea Oceanului Indian (IFC-IOR) și forțele navale indiene în domeniul supravegherii maritime, al ajutorului în caz de dezastre și al antrenamentelor și exercițiilor comune;

| (x) | să încurajeze în comun continuarea dialogului în vederea adoptării rapide a unui Cod de conduită în Marea Chinei de Sud, care să nu aducă atingere drepturilor legitime ale niciunei națiuni în conformitate cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

(x)

să încurajeze în comun continuarea dialogului în vederea adoptării rapide a unui Cod de conduită în Marea Chinei de Sud, care să nu aducă atingere drepturilor legitime ale niciunei națiuni în conformitate cu dreptul internațional;

| (y) | să ia act cu îngrijorare de deteriorarea relațiilor dintre India și Republica Populară Chineză (RPC), inclusiv din cauza politicii expansive și a întăririi considerabile a capacităților militare ale RPC; să sprijine soluționarea pașnică a litigiilor, dialogul constructiv și cuprinzător și respectarea dreptului internațional la frontiera India-RPC; |
| --- | --- |

(y)

să ia act cu îngrijorare de deteriorarea relațiilor dintre India și Republica Populară Chineză (RPC), inclusiv din cauza politicii expansive și a întăririi considerabile a capacităților militare ale RPC; să sprijine soluționarea pașnică a litigiilor, dialogul constructiv și cuprinzător și respectarea dreptului internațional la frontiera India-RPC;

| (z) | să recunoască angajamentul Indiei față de agenda privind femeile, pacea și securitatea prin intermediul contribuției sale la misiunile de menținere a păcii; să își întărească angajamentul reciproc față de punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, inclusiv elaborarea de planuri naționale de acțiune cu alocări bugetare adecvate pentru o punere în aplicare eficace; |
| --- | --- |

(z)

să recunoască angajamentul Indiei față de agenda privind femeile, pacea și securitatea prin intermediul contribuției sale la misiunile de menținere a păcii; să își întărească angajamentul reciproc față de punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, inclusiv elaborarea de planuri naționale de acțiune cu alocări bugetare adecvate pentru o punere în aplicare eficace;

| (aa) | să încurajeze un angajament comun pentru a aplica Rezoluțiile 2250, 2419 și 2535 ale Consiliului de Securitate al ONU privind tineretul, pacea și securitatea (YPS), inclusiv prin elaborarea unor strategii și planuri naționale de acțiune pentru YPS, cu alocări bugetare adecvate și un accent pe prevenirea conflictelor; să încurajeze India, împreună cu statele membre ale UE, să investească în capacitățile tinerilor și să inițieze parteneriate cu organizațiile de tineret, în promovarea dialogului și a responsabilității; să exploreze noi modalități de a îi include pe tineri în construirea păcii și securității pozitive; |
| --- | --- |

(aa)

să încurajeze un angajament comun pentru a aplica Rezoluțiile 2250, 2419 și 2535 ale Consiliului de Securitate al ONU privind tineretul, pacea și securitatea (YPS), inclusiv prin elaborarea unor strategii și planuri naționale de acțiune pentru YPS, cu alocări bugetare adecvate și un accent pe prevenirea conflictelor; să încurajeze India, împreună cu statele membre ale UE, să investească în capacitățile tinerilor și să inițieze parteneriate cu organizațiile de tineret, în promovarea dialogului și a responsabilității; să exploreze noi modalități de a îi include pe tineri în construirea păcii și securității pozitive;

Promovarea statului de drept, a drepturilor omului și a bunei guvernări

Promovarea statului de drept, a drepturilor omului și a bunei guvernări

| (ab) | să plaseze drepturile omului și valorile democratice în centrul relațiilor UE cu India, permițând astfel un dialog constructiv și orientat spre rezultate și o înțelegere reciprocă mai profundă; să elaboreze, în colaborare cu India, o strategie de abordare a aspectelor legate de drepturile omului, îndeosebi cele privind femeile, copiii și minoritățile etnice și religioase, dar și cele privind libertatea de religie și de convingere, să abordeze chestiunile legate de statul de drept, cum ar fi combaterea corupției, precum și un mediu liber și sigur pentru ziariștii independenți și pentru societatea civilă, inclusiv pentru apărătorii drepturilor omului, și să integreze considerentele privind drepturile omului în cadrul parteneriatului mai amplu UE-India; |
| --- | --- |

(ab)

să plaseze drepturile omului și valorile democratice în centrul relațiilor UE cu India, permițând astfel un dialog constructiv și orientat spre rezultate și o înțelegere reciprocă mai profundă; să elaboreze, în colaborare cu India, o strategie de abordare a aspectelor legate de drepturile omului, îndeosebi cele privind femeile, copiii și minoritățile etnice și religioase, dar și cele privind libertatea de religie și de convingere, să abordeze chestiunile legate de statul de drept, cum ar fi combaterea corupției, precum și un mediu liber și sigur pentru ziariștii independenți și pentru societatea civilă, inclusiv pentru apărătorii drepturilor omului, și să integreze considerentele privind drepturile omului în cadrul parteneriatului mai amplu UE-India;

| (ac) | să își exprime profunda îngrijorare cu privire la Legea indiană de modificare a cetățeniei (CAA), care, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, are un caracter fundamental discriminatoriu împotriva musulmanilor și creează dezbinări periculoase; să încurajeze India să garanteze dreptul de a practica liber și de a răspândi orice religie, consacrat la articolul 25 din Constituția sa; să elimine și să descurajeze discursurile de ură care incită la discriminare sau violență, creând un mediu toxic, în care intoleranța și violența împotriva minorităților religioase pot prolifera fără a fi pedepsite; să facă schimb de bune practici privind instruirea forțelor de poliție în ceea ce privește toleranța și standardele internaționale privind drepturile omului; să recunoască legătura dintre legile anti-convertire și violența împotriva minorităților religioase, în special a comunităților creștine și musulmane; |
| --- | --- |

(ac)

să își exprime profunda îngrijorare cu privire la Legea indiană de modificare a cetățeniei (CAA), care, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, are un caracter fundamental discriminatoriu împotriva musulmanilor și creează dezbinări periculoase; să încurajeze India să garanteze dreptul de a practica liber și de a răspândi orice religie, consacrat la articolul 25 din Constituția sa; să elimine și să descurajeze discursurile de ură care incită la discriminare sau violență, creând un mediu toxic, în care intoleranța și violența împotriva minorităților religioase pot prolifera fără a fi pedepsite; să facă schimb de bune practici privind instruirea forțelor de poliție în ceea ce privește toleranța și standardele internaționale privind drepturile omului; să recunoască legătura dintre legile anti-convertire și violența împotriva minorităților religioase, în special a comunităților creștine și musulmane;

| (ad) | să încurajeze India, în calitate de membră a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, să urmeze toate recomandările procesului evaluării periodice universale accepte, să accepte și să înlesnească vizitele raportorilor speciali ai ONU, în special ale Raportorului special al ONU pentru promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, ale Raportorului special al ONU privind libertatea de întrunire pașnică și de asociere și ale Raportorului special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, și să coopereze îndeaproape cu aceștia în monitorizarea evoluțiilor din spațiul civic și în ce privește drepturile și libertățile fundamentale, ca parte a angajamentului său de a încuraja participarea reală și implicarea efectivă a societății civile în promovarea și protejarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

(ad)

să încurajeze India, în calitate de membră a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, să urmeze toate recomandările procesului evaluării periodice universale accepte, să accepte și să înlesnească vizitele raportorilor speciali ai ONU, în special ale Raportorului special al ONU pentru promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, ale Raportorului special al ONU privind libertatea de întrunire pașnică și de asociere și ale Raportorului special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, și să coopereze îndeaproape cu aceștia în monitorizarea evoluțiilor din spațiul civic și în ce privește drepturile și libertățile fundamentale, ca parte a angajamentului său de a încuraja participarea reală și implicarea efectivă a societății civile în promovarea și protejarea drepturilor omului;

| (ae) | să abordeze situația drepturilor omului și provocările cu care se confruntă societatea civilă, îndeosebi preocupările exprimate de Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și de raportorii speciali ai ONU, în dialogul lor cu autoritățile indiene, inclusiv în cadrul summiturilor; să încurajeze India, în calitatea sa de cea mai mare democrație din lume, să își demonstreze angajamentul de a respecta, proteja și aplica pe deplin drepturile garantate prin Constituție la libertatea de exprimare pentru toți, inclusiv online, dreptul la întrunire pașnică și asociere, inclusiv în legătură cu cele mai recente ample proteste ale fermierilor, precum și libertatea religioasă și de convingere; să invite India să asigure un mediu sigur în care apărătorii drepturilor omului, activiștii de mediu, ziariștii și alți apărători ai societății civile își pot continua activitățile la adăpost de presiuni politice sau economice, să protejeze și să garanteze drepturile și libertățile fundamentale ale acestora și să înceteze să invoce legi împotriva rebeliunii și a terorismului pentru a restricționa activitățile lor legitime, inclusiv în Jammu și Cașmir, să pună capăt restricțiilor generale privind accesul la internet, să revizuiască legile pentru a evita posibila utilizare abuzivă a acestora pentru a reduce la tăcere opoziția și să modifice legile care încurajează discriminarea, să ușureze accesul la justiție și să asigure tragerea la răspundere pentru încălcările drepturilor omului; să abordeze efectele dăunătoare ale Legii privind reglementarea contribuțiilor străine (FCRA) asupra organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

(ae)

să abordeze situația drepturilor omului și provocările cu care se confruntă societatea civilă, îndeosebi preocupările exprimate de Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și de raportorii speciali ai ONU, în dialogul lor cu autoritățile indiene, inclusiv în cadrul summiturilor; să încurajeze India, în calitatea sa de cea mai mare democrație din lume, să își demonstreze angajamentul de a respecta, proteja și aplica pe deplin drepturile garantate prin Constituție la libertatea de exprimare pentru toți, inclusiv online, dreptul la întrunire pașnică și asociere, inclusiv în legătură cu cele mai recente ample proteste ale fermierilor, precum și libertatea religioasă și de convingere; să invite India să asigure un mediu sigur în care apărătorii drepturilor omului, activiștii de mediu, ziariștii și alți apărători ai societății civile își pot continua activitățile la adăpost de presiuni politice sau economice, să protejeze și să garanteze drepturile și libertățile fundamentale ale acestora și să înceteze să invoce legi împotriva rebeliunii și a terorismului pentru a restricționa activitățile lor legitime, inclusiv în Jammu și Cașmir, să pună capăt restricțiilor generale privind accesul la internet, să revizuiască legile pentru a evita posibila utilizare abuzivă a acestora pentru a reduce la tăcere opoziția și să modifice legile care încurajează discriminarea, să ușureze accesul la justiție și să asigure tragerea la răspundere pentru încălcările drepturilor omului; să abordeze efectele dăunătoare ale Legii privind reglementarea contribuțiilor străine (FCRA) asupra organizațiilor societății civile;

| (af) | să încurajeze India să facă mai mult pentru a investiga și a preveni violența și discriminarea bazate pe gen și a promova egalitatea între femei și bărbați și capacitarea femeilor; să abordeze problema violenței crescânde împotriva femeilor și a fetelor în India încurajând anchetarea amănunțită a infracțiunilor violente comise împotriva acestora, instruind ofițerii de poliție în ce privește metodele de cercetare și anchetare documentate cu privire la traume, instituind un mecanism eficace de monitorizare care să supravegheze punerea în aplicare a legislației privind violența sexuală împotriva femeilor și a fetelor, și accelerând prelucrarea legală și îmbunătățirea protecției victimelor; |
| --- | --- |

(af)

să încurajeze India să facă mai mult pentru a investiga și a preveni violența și discriminarea bazate pe gen și a promova egalitatea între femei și bărbați și capacitarea femeilor; să abordeze problema violenței crescânde împotriva femeilor și a fetelor în India încurajând anchetarea amănunțită a infracțiunilor violente comise împotriva acestora, instruind ofițerii de poliție în ce privește metodele de cercetare și anchetare documentate cu privire la traume, instituind un mecanism eficace de monitorizare care să supravegheze punerea în aplicare a legislației privind violența sexuală împotriva femeilor și a fetelor, și accelerând prelucrarea legală și îmbunătățirea protecției victimelor;

| (ag) | să abordeze problema discriminării predominante pe criterii de castă și chestiunea importantă a acordării de drepturi comunităților de adivasi în temeiul Legii privind drepturile forestiere; |
| --- | --- |

(ag)

să abordeze problema discriminării predominante pe criterii de castă și chestiunea importantă a acordării de drepturi comunităților de adivasi în temeiul Legii privind drepturile forestiere;

| (ah) | să reamintească respingerea principială și de lungă durată de către UE a pedepsei cu moartea și să reitereze apelul său adresat Indiei privind un moratoriu asupra pedepsei cu moartea în vederea abolirii permanente a pedepsei capitale; |
| --- | --- |

(ah)

să reamintească respingerea principială și de lungă durată de către UE a pedepsei cu moartea și să reitereze apelul său adresat Indiei privind un moratoriu asupra pedepsei cu moartea în vederea abolirii permanente a pedepsei capitale;

| (ai) | să recunoască procesul ce are loc în India ce vizează elaborarea unui plan național de acțiune privind întreprinderile și drepturile omului pentru a pune în aplicare pe deplin principiile directoare ale ONU în materie, reamintind tuturor întreprinderilor responsabilitatea pe care o au de a respecta drepturile omului în lanțurile lor valorice, și să încurajeze atât UE cât și India să participe activ la negocierile în curs privind încheierea unui tratat obligatoriu al ONU privind responsabilitatea întreprinderilor în ceea ce privește drepturile omului; |
| --- | --- |

(ai)

să recunoască procesul ce are loc în India ce vizează elaborarea unui plan național de acțiune privind întreprinderile și drepturile omului pentru a pune în aplicare pe deplin principiile directoare ale ONU în materie, reamintind tuturor întreprinderilor responsabilitatea pe care o au de a respecta drepturile omului în lanțurile lor valorice, și să încurajeze atât UE cât și India să participe activ la negocierile în curs privind încheierea unui tratat obligatoriu al ONU privind responsabilitatea întreprinderilor în ceea ce privește drepturile omului;

| (aj) | să îndemne India să ratifice Convenția ONU împotriva torturii și protocolul său opțional și Convenția ONU pentru protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate; |
| --- | --- |

(aj)

să îndemne India să ratifice Convenția ONU împotriva torturii și protocolul său opțional și Convenția ONU pentru protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate;

| (ak) | să încurajeze India să sprijine în continuare eforturile în domeniul justiției internaționale prin semnarea Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI); |
| --- | --- |

(ak)

să încurajeze India să sprijine în continuare eforturile în domeniul justiției internaționale prin semnarea Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI);

| (al) | să încurajeze India să continue tradiția de a acorda protecție persoanelor care fug de violență și persecuție până când vor exista condiții pentru o returnare sigură, demnă și voluntară și să ia toate măsurile necesare pentru eliminarea riscurilor de apatridie în rândul comunităților din India; |
| --- | --- |

(al)

să încurajeze India să continue tradiția de a acorda protecție persoanelor care fug de violență și persecuție până când vor exista condiții pentru o returnare sigură, demnă și voluntară și să ia toate măsurile necesare pentru eliminarea riscurilor de apatridie în rândul comunităților din India;

| (am) | să reitereze importanța implicării cât mai curând posibil într-un dialog periodic UE-India privind drepturile omului, în conformitate cu angajamentul asumat în temeiul foii de parcurs UE-India și în concordanță cu intenția comună de a relua reuniunile după opt ani fără ca astfel de reuniuni să aibă loc, ca o oportunitate importantă pentru ambele părți de a discuta și a soluționa chestiunile nesoluționate privind drepturile omului; să acorde dialogului o importanță mai mare prin asigurarea unei participări la nivel central, și să depună eforturi pentru ca acesta să capete importanță printr-o participare la nivel înalt, prin stabilirea unor angajamente, criterii și indicatori pentru progres, prin abordarea cazurilor individuale și prin înlesnirea unui dialog al societății civile din UE și din India înaintea dialogului interguvernamental; să solicite ca SEAE să informeze periodic Parlamentul European cu privire la rezultatele obținute; |
| --- | --- |

(am)

să reitereze importanța implicării cât mai curând posibil într-un dialog periodic UE-India privind drepturile omului, în conformitate cu angajamentul asumat în temeiul foii de parcurs UE-India și în concordanță cu intenția comună de a relua reuniunile după opt ani fără ca astfel de reuniuni să aibă loc, ca o oportunitate importantă pentru ambele părți de a discuta și a soluționa chestiunile nesoluționate privind drepturile omului; să acorde dialogului o importanță mai mare prin asigurarea unei participări la nivel central, și să depună eforturi pentru ca acesta să capete importanță printr-o participare la nivel înalt, prin stabilirea unor angajamente, criterii și indicatori pentru progres, prin abordarea cazurilor individuale și prin înlesnirea unui dialog al societății civile din UE și din India înaintea dialogului interguvernamental; să solicite ca SEAE să informeze periodic Parlamentul European cu privire la rezultatele obținute;

Comerț pentru sustenabilitate și prosperitate

Comerț pentru sustenabilitate și prosperitate

| (an) | să reamintească faptul că schimburile comerciale dintre UE și India au crescut cu peste 70 % între 2009 și 2019 și că este în interesul comun să se promoveze legături economice mai strânse; să recunoască faptul că India este o alternativă solidă pentru o UE care dorește să își diversifice lanțurile de aprovizionare și că UE este cel mai mare partener comercial al Indiei în sectorul agroalimentar; |
| --- | --- |

(an)

să reamintească faptul că schimburile comerciale dintre UE și India au crescut cu peste 70 % între 2009 și 2019 și că este în interesul comun să se promoveze legături economice mai strânse; să recunoască faptul că India este o alternativă solidă pentru o UE care dorește să își diversifice lanțurile de aprovizionare și că UE este cel mai mare partener comercial al Indiei în sectorul agroalimentar;

| (ao) | să profite de ocazia oferită de reuniunea liderilor UE-India pentru a aborda în mod deschis, la cel mai înalt nivel, cooperarea bazată pe valori în materie de comerț și investiții; să reitereze disponibilitatea UE de a lua în considerare lansarea negocierilor privind un acord de sine stătător privind protecția investițiilor, ceea ce ar crește securitatea juridică pentru investitorii ambelor părți și ar întări și mai mult relațiile comerciale bilaterale; să depună eforturi în vederea atingerii obiectivelor comune și reciproc avantajoase în aceste domenii care ar putea contribui la creșterea economică și la inovare și care respectă și contribuie la respectarea drepturilor universale ale omului, inclusiv drepturile în domeniul muncii, să promoveze lupta împotriva schimbărilor climatice și urmărirea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Agendei 2030; |
| --- | --- |

(ao)

să profite de ocazia oferită de reuniunea liderilor UE-India pentru a aborda în mod deschis, la cel mai înalt nivel, cooperarea bazată pe valori în materie de comerț și investiții; să reitereze disponibilitatea UE de a lua în considerare lansarea negocierilor privind un acord de sine stătător privind protecția investițiilor, ceea ce ar crește securitatea juridică pentru investitorii ambelor părți și ar întări și mai mult relațiile comerciale bilaterale; să depună eforturi în vederea atingerii obiectivelor comune și reciproc avantajoase în aceste domenii care ar putea contribui la creșterea economică și la inovare și care respectă și contribuie la respectarea drepturilor universale ale omului, inclusiv drepturile în domeniul muncii, să promoveze lupta împotriva schimbărilor climatice și urmărirea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Agendei 2030;

| (ap) | să valorifice în mod optim angajamentul Indiei față de multilateralism și față de o ordine comercială internațională bazată pe norme; să promoveze rolul decisiv al Indiei în eforturile actuale de reformare a Organizației Mondiale a Comerțului; |
| --- | --- |

(ap)

să valorifice în mod optim angajamentul Indiei față de multilateralism și față de o ordine comercială internațională bazată pe norme; să promoveze rolul decisiv al Indiei în eforturile actuale de reformare a Organizației Mondiale a Comerțului;

| (aq) | să evalueze în ce măsură mandatul de negociere al Comisiei trebuie actualizat dacă scopul este de a încheia un acord de cooperare care să includă dispoziții ambițioase privind un capitol executoriu privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă aliniat la Acordul de la Paris, precum și dispoziții corespunzătoare privind drepturile și obligațiile investitorilor și drepturile omului; să asigure negocieri constructive, rămânând totodată conștient de nivelurile diferite de ambiție ale celor două părți; să se bazeze, în acest sens, pe evoluția încurajatoare a poziției autorităților indiene în ceea ce privește disponibilitatea acestora de a include dispoziții privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă într-un viitor acord; |
| --- | --- |

(aq)

să evalueze în ce măsură mandatul de negociere al Comisiei trebuie actualizat dacă scopul este de a încheia un acord de cooperare care să includă dispoziții ambițioase privind un capitol executoriu privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă aliniat la Acordul de la Paris, precum și dispoziții corespunzătoare privind drepturile și obligațiile investitorilor și drepturile omului; să asigure negocieri constructive, rămânând totodată conștient de nivelurile diferite de ambiție ale celor două părți; să se bazeze, în acest sens, pe evoluția încurajatoare a poziției autorităților indiene în ceea ce privește disponibilitatea acestora de a include dispoziții privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă într-un viitor acord;

Reziliență prin parteneriate sectoriale

Reziliență prin parteneriate sectoriale

| (ar) | să finalizeze negocierile privind un parteneriat cu India în materie de conectivitate; să sprijine acest parteneriat îndeosebi prin acordarea de împrumuturi și garanții pentru investiții sustenabile în proiecte bi- și multilaterale de infrastructură digitală și ecologică în India, de către entități publice și private ale UE, cum ar fi Banca Europeană de Investiții (BEI) și noul instrument de finanțare externă, în concordanță cu potențialul prezentat în strategia de conectivitate UE-Asia; să studieze sinergiile dintre cooperarea UE-India și cooperarea cu țările din Asia de Sud și coordonarea diferitelor strategii de conectivitate; |
| --- | --- |

(ar)

să finalizeze negocierile privind un parteneriat cu India în materie de conectivitate; să sprijine acest parteneriat îndeosebi prin acordarea de împrumuturi și garanții pentru investiții sustenabile în proiecte bi- și multilaterale de infrastructură digitală și ecologică în India, de către entități publice și private ale UE, cum ar fi Banca Europeană de Investiții (BEI) și noul instrument de finanțare externă, în concordanță cu potențialul prezentat în strategia de conectivitate UE-Asia; să studieze sinergiile dintre cooperarea UE-India și cooperarea cu țările din Asia de Sud și coordonarea diferitelor strategii de conectivitate;

| (as) | să se asigure că inițiativele în materie de conectivitate se bazează pe standarde sociale, de mediu și fiscale și pe valori precum sustenabilitatea, transparența, includerea, statul de drept, respectarea drepturilor omului și reciprocitatea și sunt pe deplin în concordanță cu Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și cu instrumentele sale juridice, inclusiv cu Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

(as)

să se asigure că inițiativele în materie de conectivitate se bazează pe standarde sociale, de mediu și fiscale și pe valori precum sustenabilitatea, transparența, includerea, statul de drept, respectarea drepturilor omului și reciprocitatea și sunt pe deplin în concordanță cu Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și cu instrumentele sale juridice, inclusiv cu Acordul de la Paris;

| (at) | să recunoască cunoștințele specializate ale Indiei în gestionarea dezastrelor naturale; să intensifice cooperarea cu India în ceea ce privește îmbunătățirea gradului de pregătire a regiunii pentru dezastre naturale, inclusiv prin intermediul parteneriatului din cadrul Coaliției pentru o infrastructură rezilientă la dezastre, un efort multilateral de extindere a cercetării și a schimburilor de cunoștințe în domeniul gestionării riscurilor legate de infrastructură; |
| --- | --- |

(at)

să recunoască cunoștințele specializate ale Indiei în gestionarea dezastrelor naturale; să intensifice cooperarea cu India în ceea ce privește îmbunătățirea gradului de pregătire a regiunii pentru dezastre naturale, inclusiv prin intermediul parteneriatului din cadrul Coaliției pentru o infrastructură rezilientă la dezastre, un efort multilateral de extindere a cercetării și a schimburilor de cunoștințe în domeniul gestionării riscurilor legate de infrastructură;

| (au) | să întărească cooperarea privind mobilitatea sustenabilă prin măsuri concrete, cum ar fi dezvoltarea în continuare a infrastructurilor electrice de transport și investițiile în proiecte feroviare; să evidențieze importanța vitală a căilor ferate pentru reducerea congestiei și a poluării în marile zone urbane, pentru atingerea obiectivelor climatice și pentru asigurarea rezilienței lanțurilor de aprovizionare vitale, inclusiv în timpul crizelor; |
| --- | --- |

(au)

să întărească cooperarea privind mobilitatea sustenabilă prin măsuri concrete, cum ar fi dezvoltarea în continuare a infrastructurilor electrice de transport și investițiile în proiecte feroviare; să evidențieze importanța vitală a căilor ferate pentru reducerea congestiei și a poluării în marile zone urbane, pentru atingerea obiectivelor climatice și pentru asigurarea rezilienței lanțurilor de aprovizionare vitale, inclusiv în timpul crizelor;

| (av) | să sprijine în continuare cooperarea privind provocările generate de urbanizarea rapidă, inclusiv prin schimbul de cunoștințe și de bune practici prin intermediul platformelor comune și al cooperării între orașe, al cooperării privind tehnologia orașelor inteligente și al sprijinului financiar continuu acordat proiectelor de transport urban în India prin intermediul BEI; |
| --- | --- |

(av)

să sprijine în continuare cooperarea privind provocările generate de urbanizarea rapidă, inclusiv prin schimbul de cunoștințe și de bune practici prin intermediul platformelor comune și al cooperării între orașe, al cooperării privind tehnologia orașelor inteligente și al sprijinului financiar continuu acordat proiectelor de transport urban în India prin intermediul BEI;

| (aw) | să reamintească rolul Indiei ca producător major de produse farmaceutice, medicamente generice și vaccinuri, îndeosebi în contextul actualei crize sanitare mondiale; să încurajeze întreprinderile comune să asigure accesul universal la vaccinurile împotriva COVID-19; să urmărească un rol comun de lider pentru UE și pentru India în promovarea sănătății ca bun public mondial, îndeosebi prin sprijinirea inițiativelor multilaterale, inclusiv a COVAX, și să contribuie la asigurarea accesului universal la vaccinuri, mai ales în rândul țărilor cu venituri mai mici, în special prin conlucrarea în forurile internaționale pertinente; |
| --- | --- |

(aw)

să reamintească rolul Indiei ca producător major de produse farmaceutice, medicamente generice și vaccinuri, îndeosebi în contextul actualei crize sanitare mondiale; să încurajeze întreprinderile comune să asigure accesul universal la vaccinurile împotriva COVID-19; să urmărească un rol comun de lider pentru UE și pentru India în promovarea sănătății ca bun public mondial, îndeosebi prin sprijinirea inițiativelor multilaterale, inclusiv a COVAX, și să contribuie la asigurarea accesului universal la vaccinuri, mai ales în rândul țărilor cu venituri mai mici, în special prin conlucrarea în forurile internaționale pertinente;

| (ax) | să crească nivelul de ambiție al cooperării bilaterale și multilaterale UE-India în domeniul schimbărilor climatice, îndeosebi prin accelerarea creșterii economice ecologice și prin intermediul unei tranziții juste și sigure către o energie curată, prin atingerea neutralității climatice și prin creșterea ambiției contribuțiilor stabilite la nivel național; să joace în continuare un rol de lider comun la nivel mondial în sprijinul Acordului de la Paris și să se concentreze pe punerea în aplicare a programelor privind energia curată și regenerabilă și economia circulară; |
| --- | --- |

(ax)

să crească nivelul de ambiție al cooperării bilaterale și multilaterale UE-India în domeniul schimbărilor climatice, îndeosebi prin accelerarea creșterii economice ecologice și prin intermediul unei tranziții juste și sigure către o energie curată, prin atingerea neutralității climatice și prin creșterea ambiției contribuțiilor stabilite la nivel național; să joace în continuare un rol de lider comun la nivel mondial în sprijinul Acordului de la Paris și să se concentreze pe punerea în aplicare a programelor privind energia curată și regenerabilă și economia circulară;

| (ay) | să reafirme un angajament comun, în calitate de doi mari emițători de gaze cu efect de seră la nivel mondial, față de eforturi mai coordonate vizând atenuarea efectelor schimbărilor climatice; să ia act de poziția de lider a Indiei în domeniul energiei din surse regenerabile și de progresele realizate prin intermediul Parteneriatului UE-India privind energia curată și clima; să încurajeze investițiile și cooperarea pentru a promova în continuare mobilitatea electrică, răcirea sustenabilă, tehnologia bateriilor de nouă generație, generarea distribuită de energie electrică și tranziția echitabilă în India; să inițieze un dialog cu privire la cooperarea strategică în domeniul pământurilor rare și să efectueze o evaluare a acesteia; să intensifice punerea în aplicare a parteneriatului pentru gestionarea sustenabilă a apei; |
| --- | --- |

(ay)

să reafirme un angajament comun, în calitate de doi mari emițători de gaze cu efect de seră la nivel mondial, față de eforturi mai coordonate vizând atenuarea efectelor schimbărilor climatice; să ia act de poziția de lider a Indiei în domeniul energiei din surse regenerabile și de progresele realizate prin intermediul Parteneriatului UE-India privind energia curată și clima; să încurajeze investițiile și cooperarea pentru a promova în continuare mobilitatea electrică, răcirea sustenabilă, tehnologia bateriilor de nouă generație, generarea distribuită de energie electrică și tranziția echitabilă în India; să inițieze un dialog cu privire la cooperarea strategică în domeniul pământurilor rare și să efectueze o evaluare a acesteia; să intensifice punerea în aplicare a parteneriatului pentru gestionarea sustenabilă a apei;

| (az) | să promoveze o agendă comună ambițioasă și acțiuni la nivel mondial privind biodiversitatea, inclusiv în perioada premergătoare Conferinței părților la Convenția privind diversitatea biologică (COP15) din mai 2021; |
| --- | --- |

(az)

să promoveze o agendă comună ambițioasă și acțiuni la nivel mondial privind biodiversitatea, inclusiv în perioada premergătoare Conferinței părților la Convenția privind diversitatea biologică (COP15) din mai 2021;

| (ba) | să depună eforturi pentru a juca un rol comun de prim-plan în stabilirea și promovarea standardelor internaționale în economia digitală, bazată pe o digitalizare sustenabilă și responsabilă și pe un mediu TIC bazat pe statul de drept și pe factorul uman, abordând în același timp amenințările la adresa securității cibernetice și protejând drepturile și libertățile fundamentale, inclusiv protecția datelor personale; |
| --- | --- |

(ba)

să depună eforturi pentru a juca un rol comun de prim-plan în stabilirea și promovarea standardelor internaționale în economia digitală, bazată pe o digitalizare sustenabilă și responsabilă și pe un mediu TIC bazat pe statul de drept și pe factorul uman, abordând în același timp amenințările la adresa securității cibernetice și protejând drepturile și libertățile fundamentale, inclusiv protecția datelor personale;

| (bb) | să amplifice ambițiile UE în ceea ce privește conectivitatea digitală cu India în contextul strategiei UE de transformare digitală; să conlucreze cu India în ce privește dezvoltarea și utilizarea tehnologiilor esențiale, ținând cont de importantele implicații strategice și în materie de securitate pe care le au astfel de tehnologii noi; să investească într-un parteneriat în domeniul serviciilor digitale și în dezvoltarea unei inteligențe artificiale responsabile și bazate pe drepturile omului; să salute eforturile Indiei în direcția unui nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal similar cu cel al RGPD și să sprijine în continuare reforma protecției datelor în India; să evidențieze beneficiile reciproce a unei cooperări mai intense în acest domeniu; să încurajeze creșterea convergenței dintre cadrele de reglementare pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal și a vieții private, inclusiv prin posibile decizii privind caracterul adecvat al datelor, cu scopul de a înlesni circulația fluxurilor transfrontaliere de date sigure și securizate, permițând o cooperare mai strânsă, îndeosebi în sectorul TIC și al serviciilor digitale; să ia act de faptul că o aliniere a reglementărilor indiene și europene privind datele ar înlesni în mod semnificativ cooperarea reciprocă, comerțul și transmiterea în condiții de siguranță a informațiilor și a cunoștințelor specializate; să depună eforturi vizând reproducerea acordurilor internaționale ale UE privind serviciile mobile de roaming cu India; |
| --- | --- |

(bb)

să amplifice ambițiile UE în ceea ce privește conectivitatea digitală cu India în contextul strategiei UE de transformare digitală; să conlucreze cu India în ce privește dezvoltarea și utilizarea tehnologiilor esențiale, ținând cont de importantele implicații strategice și în materie de securitate pe care le au astfel de tehnologii noi; să investească într-un parteneriat în domeniul serviciilor digitale și în dezvoltarea unei inteligențe artificiale responsabile și bazate pe drepturile omului; să salute eforturile Indiei în direcția unui nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal similar cu cel al RGPD și să sprijine în continuare reforma protecției datelor în India; să evidențieze beneficiile reciproce a unei cooperări mai intense în acest domeniu; să încurajeze creșterea convergenței dintre cadrele de reglementare pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal și a vieții private, inclusiv prin posibile decizii privind caracterul adecvat al datelor, cu scopul de a înlesni circulația fluxurilor transfrontaliere de date sigure și securizate, permițând o cooperare mai strânsă, îndeosebi în sectorul TIC și al serviciilor digitale; să ia act de faptul că o aliniere a reglementărilor indiene și europene privind datele ar înlesni în mod semnificativ cooperarea reciprocă, comerțul și transmiterea în condiții de siguranță a informațiilor și a cunoștințelor specializate; să depună eforturi vizând reproducerea acordurilor internaționale ale UE privind serviciile mobile de roaming cu India;

| (bc) | să reamintească că dezvoltarea sectorului digital este esențială pentru securitate și trebuie să includă diversificarea lanțului de aprovizionare a producătorilor de echipamente, prin promovarea unor arhitecturi de rețea deschise și interoperabile și prin încheierea de parteneriate în domeniul digitalizării cu parteneri care împărtășesc valorile UE și care respectă drepturile fundamentale în utilizarea tehnologiei; |
| --- | --- |

(bc)

să reamintească că dezvoltarea sectorului digital este esențială pentru securitate și trebuie să includă diversificarea lanțului de aprovizionare a producătorilor de echipamente, prin promovarea unor arhitecturi de rețea deschise și interoperabile și prin încheierea de parteneriate în domeniul digitalizării cu parteneri care împărtășesc valorile UE și care respectă drepturile fundamentale în utilizarea tehnologiei;

| (bd) | să ia măsuri eficace pentru a înlesni mobilitatea UE-India, inclusiv pentru migranți, studenți, lucrători cu înaltă calificare și artiști, având în vedere disponibilitatea competențelor și nevoile pieței forței de muncă în UE și în India; să recunoască rezerva considerabilă de talente în domeniile digitalizării și inteligenței artificiale atât în India, cât și în UE, precum și interesul comun în a dezvolta cunoștințe specializate de înalt nivel și cooperare în acest domeniu; |
| --- | --- |

(bd)

să ia măsuri eficace pentru a înlesni mobilitatea UE-India, inclusiv pentru migranți, studenți, lucrători cu înaltă calificare și artiști, având în vedere disponibilitatea competențelor și nevoile pieței forței de muncă în UE și în India; să recunoască rezerva considerabilă de talente în domeniile digitalizării și inteligenței artificiale atât în India, cât și în UE, precum și interesul comun în a dezvolta cunoștințe specializate de înalt nivel și cooperare în acest domeniu;

| (be) | să considere schimburile interpersonale drept una dintre dimensiunile principale ale parteneriatului strategic; să solicite un parteneriat mai amplu în domeniul educației, al cercetării, al inovării și al schimburilor culturale; să invite statele membre ale UE și India să investească îndeosebi în capacitățile tinerilor și în leadershipul acestora, și să asigure includerea lor semnificativă în viața politică și economică; să promoveze participarea Indiei, îndeosebi a studenților și a tinerilor practicieni indieni, la programele UE, cum ar fi Orizont Europa, Consiliul European pentru Cercetare, bursele Marie Sklodowska-Curie și schimburile interpersonale în domeniile educației și culturii; să promoveze, în acest sens, programul Erasmus+ și să asigure includerea egală a studentelor, a femeilor de știință, cercetătoarelor și profesionistelor în aceste programe; să continue cooperarea strânsă în domeniul cercetării și inovării, inclusiv în domeniul tehnologiilor digitale centrate pe factorul uman și bazate pe etică, încurajând în același timp amplificarea alfabetizării și a competențelor digitale; |
| --- | --- |

(be)

să considere schimburile interpersonale drept una dintre dimensiunile principale ale parteneriatului strategic; să solicite un parteneriat mai amplu în domeniul educației, al cercetării, al inovării și al schimburilor culturale; să invite statele membre ale UE și India să investească îndeosebi în capacitățile tinerilor și în leadershipul acestora, și să asigure includerea lor semnificativă în viața politică și economică; să promoveze participarea Indiei, îndeosebi a studenților și a tinerilor practicieni indieni, la programele UE, cum ar fi Orizont Europa, Consiliul European pentru Cercetare, bursele Marie Sklodowska-Curie și schimburile interpersonale în domeniile educației și culturii; să promoveze, în acest sens, programul Erasmus+ și să asigure includerea egală a studentelor, a femeilor de știință, cercetătoarelor și profesionistelor în aceste programe; să continue cooperarea strânsă în domeniul cercetării și inovării, inclusiv în domeniul tehnologiilor digitale centrate pe factorul uman și bazate pe etică, încurajând în același timp amplificarea alfabetizării și a competențelor digitale;

| (bf) | să analizeze în continuare posibilitățile de colaborare cuprinzătoare în cadrul G20 privind politicile sociale și de ocupare a forței de muncă, cum ar fi protecția socială, salariul minim, participarea femeilor pe piața muncii, crearea de locuri de muncă decente, securitatea și sănătatea la locul de muncă; să coopereze la eradicarea muncii copiilor prin sprijinirea aplicării și monitorizării respectării Convențiilor OIM 138 (Convenția privind vârsta minimă) și 182 (Convenția privind forma cea mai gravă a muncii copiilor) ratificate de India în iunie 2017; |
| --- | --- |

(bf)

să analizeze în continuare posibilitățile de colaborare cuprinzătoare în cadrul G20 privind politicile sociale și de ocupare a forței de muncă, cum ar fi protecția socială, salariul minim, participarea femeilor pe piața muncii, crearea de locuri de muncă decente, securitatea și sănătatea la locul de muncă; să coopereze la eradicarea muncii copiilor prin sprijinirea aplicării și monitorizării respectării Convențiilor OIM 138 (Convenția privind vârsta minimă) și 182 (Convenția privind forma cea mai gravă a muncii copiilor) ratificate de India în iunie 2017;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate.

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2020/07/15/joint-statement-15th-eu-india-summit-15-july-2020/

1

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0012.

2

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0016.

3

(4)  JO C 337, 20.9.2018, p. 48.

4

(5)  JO C 174 E, 14.7.2005, p. 179.

5

(6)  JO C 227 E, 21.9.2006, p. 589.

6

(7)  JO C 58, 15.2.2018, p. 109.

7

(8)  JO C 261 E, 10.9.2013, p. 34.

8

(9)  JO C 215, 19.6.2018, p. 202.

9

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 27 aprilie 2021

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/119

---

P9_TA(2021)0116

Cerere de ridicare a imunității lui Filip De Man

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Filip De Man (2020/2271(IMM))

(2021/C 506/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Filip De Man, transmisă printr-o scrisoare datată 30 octombrie 2020 de către procurorul general de pe lângă Curtea de apel din Bruxelles, în cadrul unei proceduri penale, cerere anunțată în plen la 14 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Filip De Man, transmisă printr-o scrisoare datată 30 octombrie 2020 de către procurorul general de pe lângă Curtea de apel din Bruxelles, în cadrul unei proceduri penale, cerere anunțată în plen la 14 decembrie 2020,

| — | având în vedere că Filip De Man a renunțat la dreptul de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Filip De Man a renunțat la dreptul de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere articolul 59 din Constituția Regatului Belgiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Constituția Regatului Belgiei,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1),

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0134/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0134/2021),

| A. | întrucât procurorul general de pe lângă Curtea de Apel din Bruxelles a transmis o cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Filip De Man, deputat în Parlamentul European ales pentru Regatul Belgiei, în legătură cu un accident rutier soldat cu daune materiale și cu circumstanța agravantă a infracțiunii de părăsire a locului accidentului, pe care acesta l-ar fi provocat la 1 mai 2019; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul general de pe lângă Curtea de Apel din Bruxelles a transmis o cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Filip De Man, deputat în Parlamentul European ales pentru Regatul Belgiei, în legătură cu un accident rutier soldat cu daune materiale și cu circumstanța agravantă a infracțiunii de părăsire a locului accidentului, pe care acesta l-ar fi provocat la 1 mai 2019;

| B. | întrucât Filip De Man este acuzat că, la 1 mai 2019, la Vilvoorde, ar fi lovit o insulă de trafic fără să se oprească, continuându-și deplasarea până la domiciliul său; întrucât poliția a constatat că pe drum erau împrăștiate resturi din vehiculul deputatului și că pe sol erau vizibile urme ce duceau de la locul accidentului la domiciliul deputatului; întrucât, după numeroase citații, Filip De Man a putut fi în cele din urmă audiat de poliția judiciară și, cu această ocazie, a declarat că doborâse într-adevăr pilonul din beton și că nu a putut să se oprească din cauza mulțimii care se adunase pe stradă; |
| --- | --- |

B.

întrucât Filip De Man este acuzat că, la 1 mai 2019, la Vilvoorde, ar fi lovit o insulă de trafic fără să se oprească, continuându-și deplasarea până la domiciliul său; întrucât poliția a constatat că pe drum erau împrăștiate resturi din vehiculul deputatului și că pe sol erau vizibile urme ce duceau de la locul accidentului la domiciliul deputatului; întrucât, după numeroase citații, Filip De Man a putut fi în cele din urmă audiat de poliția judiciară și, cu această ocazie, a declarat că doborâse într-adevăr pilonul din beton și că nu a putut să se oprească din cauza mulțimii care se adunase pe stradă;

| C. | întrucât presupusa infracțiune intră sub incidența articolului 33 din Legea belgiană privind poliția rutieră din 16 martie 1968 și se pedepsește cu închisoare de la 15 zile la șase luni și cu o amendă cuprinsă între 200 EUR și 2 000 EUR; |
| --- | --- |

C.

întrucât presupusa infracțiune intră sub incidența articolului 33 din Legea belgiană privind poliția rutieră din 16 martie 1968 și se pedepsește cu închisoare de la 15 zile la șase luni și cu o amendă cuprinsă între 200 EUR și 2 000 EUR;

| D. | întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi echivalat cu un tribunal, iar, pe de altă parte, deputații în Parlamentul European, în contextul unei proceduri de ridicare a imunității, nu pot fi considerați „acuzați” (2); |
| --- | --- |

D.

întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi echivalat cu un tribunal, iar, pe de altă parte, deputații în Parlamentul European, în contextul unei proceduri de ridicare a imunității, nu pot fi considerați „acuzați” (2);

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 primul paragraf din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de aceleași imunități ca și cele recunoscute membrilor parlamentului țării respective și nu pot fi deținuți sau urmăriți penal pe teritoriul niciunui alt stat membru; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 primul paragraf din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de aceleași imunități ca și cele recunoscute membrilor parlamentului țării respective și nu pot fi deținuți sau urmăriți penal pe teritoriul niciunui alt stat membru;

| F. | întrucât articolul 59 primul paragraf din Constituția Regatului Belgiei prevede că, „cu excepția unui caz de flagrant delict, niciun membru al uneia dintre cele două Camere nu poate, în timpul perioadei de sesiune și într-o speță penală, să fie trimis sau citat direct în fața unei instanțe sau să fie arestat, decât cu autorizarea Camerei din care face parte”; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 59 primul paragraf din Constituția Regatului Belgiei prevede că, „cu excepția unui caz de flagrant delict, niciun membru al uneia dintre cele două Camere nu poate, în timpul perioadei de sesiune și într-o speță penală, să fie trimis sau citat direct în fața unei instanțe sau să fie arestat, decât cu autorizarea Camerei din care face parte”;

| G. | întrucât este de competența exclusivă a Parlamentului să decidă dacă să ridice sau nu imunitatea într-un anumit caz; întrucât Parlamentul poate ține seama în mod rezonabil de poziția deputatului în cauză la luarea deciziei de a-i ridica sau nu acestuia imunitatea (3); |
| --- | --- |

G.

întrucât este de competența exclusivă a Parlamentului să decidă dacă să ridice sau nu imunitatea într-un anumit caz; întrucât Parlamentul poate ține seama în mod rezonabil de poziția deputatului în cauză la luarea deciziei de a-i ridica sau nu acestuia imunitatea (3);

| H. | întrucât presupusa infracțiune nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către Filip De Man a funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European și nu constituie opinii sau voturi exprimate în cadrul funcțiilor de deputat în Parlamentul European în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

H.

întrucât presupusa infracțiune nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către Filip De Man a funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European și nu constituie opinii sau voturi exprimate în cadrul funcțiilor de deputat în Parlamentul European în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| I. | întrucât, în speță, Parlamentul nu a putut identifica un caz de fumus persecutionis, adică o suspiciune suficient de serioasă și precisă cu privire la faptul că procedura a fost inițiată cu intenția de a prejudicia activitatea politică a deputatului, |
| --- | --- |

I.

întrucât, în speță, Parlamentul nu a putut identifica un caz de fumus persecutionis, adică o suspiciune suficient de serioasă și precisă cu privire la faptul că procedura a fost inițiată cu intenția de a prejudicia activitatea politică a deputatului,

| 1. | hotărăște să îi ridice imunitatea lui Filip De Man; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității competente a Regatului Belgiei și lui Filip De Man. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, Hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23, Hotărârea Curții de Justiție din 19 decembrie 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, Briois/Parlamentul, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

(3)  Hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, punctul 28.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/121

---

P9_TA(2021)0117

Cerere de ridicare a imunității lui Zdzisław Krasnodębski

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Zdzisław Krasnodębski (2020/2224(IMM))

(2021/C 506/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Zdzisław Krasnodębski, din data de 9 septembrie 2020, transmisă de președintele Tribunalului districtual Varșovia-Śródmieście din Varșovia, secția a X-a penală, în legătură cu o procedură penală inițiată împotriva acestuia prin intermediul unui act de acuzare privat și anunțată în plen la 22 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Zdzisław Krasnodębski, din data de 9 septembrie 2020, transmisă de președintele Tribunalului districtual Varșovia-Śródmieście din Varșovia, secția a X-a penală, în legătură cu o procedură penală inițiată împotriva acestuia prin intermediul unui act de acuzare privat și anunțată în plen la 22 octombrie 2020,

| — | în urma audierii lui Zdzisław Krasnodębski, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Zdzisław Krasnodębski, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1),

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (2) și alineatul (5) din Constituția Republicii Polone, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (2) și alineatul (5) din Constituția Republicii Polone,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0132/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0132/2021),

| A. | întrucât, la 23 ianuarie 2020, președintele secției a X-a penală a Tribunalului districtual Varșovia-Śródmieście, Polonia, a transmis o cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Zdzisław Krasnodębski, depusă de o parte privată în urma unor declarații făcute de Zdzisław Krasnodębski la 1 februarie 2019, în timpul unui interviu la radio; întrucât, la 19 februarie 2020, secția a X-a penală a Tribunalului districtual Varșovia-Śródmieście a fost informată că, în temeiul articolului 9 alineatele (1) și (12) din Regulamentul de procedură, se punea problema competenței autorității, care afecta, astfel, admisibilitatea cererii; întrucât, la 18 mai 2020, Tribunalul a solicitat clarificări Parchetului General și întrucât, la 8 septembrie 2020, acesta din urmă a declarat că „în cazul în care se introduce o cauză privată la care procurorul public nu participă, autoritatea competentă pentru a înainta o cerere de ridicare a imunității în numele reclamantului privat este instanța, în conformitate cu articolul 9 alineatele (1) și (12) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European” și că noțiunea de „autoritate competentă” trebuie interpretată în sensul articolului 9 alineatul (12) din Regulamentul de procedură; întrucât cererea de ridicare a imunității parlamentare a fost comunicată de autoritățile judiciare în conformitate cu articolul 9 alineatul (12) din Regulamentul său de procedură și întrucât, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, orice cerere de ridicare a imunității parlamentare trebuie înaintată de către „o autoritate competentă a unui stat membru”, cele două noțiuni nefiind identice; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 23 ianuarie 2020, președintele secției a X-a penală a Tribunalului districtual Varșovia-Śródmieście, Polonia, a transmis o cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Zdzisław Krasnodębski, depusă de o parte privată în urma unor declarații făcute de Zdzisław Krasnodębski la 1 februarie 2019, în timpul unui interviu la radio; întrucât, la 19 februarie 2020, secția a X-a penală a Tribunalului districtual Varșovia-Śródmieście a fost informată că, în temeiul articolului 9 alineatele (1) și (12) din Regulamentul de procedură, se punea problema competenței autorității, care afecta, astfel, admisibilitatea cererii; întrucât, la 18 mai 2020, Tribunalul a solicitat clarificări Parchetului General și întrucât, la 8 septembrie 2020, acesta din urmă a declarat că „în cazul în care se introduce o cauză privată la care procurorul public nu participă, autoritatea competentă pentru a înainta o cerere de ridicare a imunității în numele reclamantului privat este instanța, în conformitate cu articolul 9 alineatele (1) și (12) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European” și că noțiunea de „autoritate competentă” trebuie interpretată în sensul articolului 9 alineatul (12) din Regulamentul de procedură; întrucât cererea de ridicare a imunității parlamentare a fost comunicată de autoritățile judiciare în conformitate cu articolul 9 alineatul (12) din Regulamentul său de procedură și întrucât, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, orice cerere de ridicare a imunității parlamentare trebuie înaintată de către „o autoritate competentă a unui stat membru”, cele două noțiuni nefiind identice;

| B. | întrucât procedura de urmărire penală privată împotriva lui Zdzisław Krasnodębski a fost introdusă inițial la Tribunalul districtual din Cracovia-Krowodrza, la 6 mai 2019; întrucât, la 18 octombrie 2019, respectiva instanță, acționând din oficiu, după ce a stabilit că înregistrarea emisiunii de interviuri la care a participat Zdzisław Krasnodębski avusese loc la studioul de radio din Varșovia, și nu din Cracovia, a hotărât că nu este competentă să judece cauza și a deferit-o Tribunalului districtual din Varșovia-Śródmieście, Varșovia; |
| --- | --- |

B.

întrucât procedura de urmărire penală privată împotriva lui Zdzisław Krasnodębski a fost introdusă inițial la Tribunalul districtual din Cracovia-Krowodrza, la 6 mai 2019; întrucât, la 18 octombrie 2019, respectiva instanță, acționând din oficiu, după ce a stabilit că înregistrarea emisiunii de interviuri la care a participat Zdzisław Krasnodębski avusese loc la studioul de radio din Varșovia, și nu din Cracovia, a hotărât că nu este competentă să judece cauza și a deferit-o Tribunalului districtual din Varșovia-Śródmieście, Varșovia;

| C. | întrucât, la 1 februarie 2019, în timpul unui program matinal de interviuri la o stație de radio, Zdzisław Krasnodębski l-a numit pe reclamantul privat „avocat necunoscut” și gangster” și a susținut că acesta „împroșca cu acuzații în stânga și în dreapta”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 1 februarie 2019, în timpul unui program matinal de interviuri la o stație de radio, Zdzisław Krasnodębski l-a numit pe reclamantul privat „avocat necunoscut” și gangster” și a susținut că acesta „împroșca cu acuzații în stânga și în dreapta”;

| D. | întrucât, prin aceste remarci, Zdzisław Krasnodębski l-ar fi calomniat public pe reclamantul privat și i-ar fi cauzat prejudicii prin faptul că l-a făcut să piardă încrederea de care avea nevoie pentru desfășurarea activității sale economice, denigrându-l în ochii opiniei publice, infracțiune care poate face obiectul unei urmăriri penale private în temeiul articolului 212 alineatul (2) din Codul penal polonez; |
| --- | --- |

D.

întrucât, prin aceste remarci, Zdzisław Krasnodębski l-ar fi calomniat public pe reclamantul privat și i-ar fi cauzat prejudicii prin faptul că l-a făcut să piardă încrederea de care avea nevoie pentru desfășurarea activității sale economice, denigrându-l în ochii opiniei publice, infracțiune care poate face obiectul unei urmăriri penale private în temeiul articolului 212 alineatul (2) din Codul penal polonez;

| E. | întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene prevede că deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene prevede că deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| F. | întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute deputaților parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute deputaților parlamentului propriei țări;

| G. | întrucât, în conformitate cu articolul 105 alineatul (2) și alineatul (5) din Constituția Poloniei, din ziua anunțării rezultatelor alegerilor și până în ziua expirării mandatului său, un deputat nu poate fi urmărit penal fără consimțământul Seimului (camera inferioară a parlamentului) și nu poate fi nici reținut, nici arestat fără consimțământul Seimului, cu excepția cazurilor în care a fost surprins în flagrant delict și în care reținerea sa este necesară pentru buna desfășurare a procedurilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu articolul 105 alineatul (2) și alineatul (5) din Constituția Poloniei, din ziua anunțării rezultatelor alegerilor și până în ziua expirării mandatului său, un deputat nu poate fi urmărit penal fără consimțământul Seimului (camera inferioară a parlamentului) și nu poate fi nici reținut, nici arestat fără consimțământul Seimului, cu excepția cazurilor în care a fost surprins în flagrant delict și în care reținerea sa este necesară pentru buna desfășurare a procedurilor;

| H. | întrucât presupusele acțiuni nu sunt legate de opinii sau voturi exprimate în cadrul exercitării funcțiilor sale de Zdzisław Krasnodębski, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

H.

întrucât presupusele acțiuni nu sunt legate de opinii sau voturi exprimate în cadrul exercitării funcțiilor sale de Zdzisław Krasnodębski, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| I. | întrucât, în speță, Parlamentul nu a identificat dovada vreunui fumus persecutionis, adică elemente care să indice că procedura judiciară în cauză ar fi fost inițiată cu intenția de a aduce atingere activității sale politice ca deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în speță, Parlamentul nu a identificat dovada vreunui fumus persecutionis, adică elemente care să indice că procedura judiciară în cauză ar fi fost inițiată cu intenția de a aduce atingere activității sale politice ca deputat în Parlamentul European;

| J. | întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi echivalat cu un tribunal și, pe de altă parte, în contextul unei proceduri de ridicare a imunității, deputatul în cauză nu poate fi considerat drept „acuzat” (2); |
| --- | --- |

J.

întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi echivalat cu un tribunal și, pe de altă parte, în contextul unei proceduri de ridicare a imunității, deputatul în cauză nu poate fi considerat drept „acuzat” (2);

| K. | întrucât scopul imunității parlamentare este acela de a proteja Parlamentul și pe deputații săi de proceduri judiciare inițiate în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții; |
| --- | --- |

K.

întrucât scopul imunității parlamentare este acela de a proteja Parlamentul și pe deputații săi de proceduri judiciare inițiate în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Zdzisław Krasnodębski; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Poloniei și lui Zdzisław Krasnodębski. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C 200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; hotărârea Curții de Justiție din 19 decembrie 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, Briois/Parlamentul, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/123 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/123

---

P9_TA(2021)0118

Cerere de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos (2020/2240(IMM))

(2021/C 506/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos, transmisă la 23 octombrie 2020 de procurorul Curții de Casație a Republicii Elene, în contextul executării împotriva sa a deciziilor de condamnare nr. 2425, 2473, 2506, 2644/2020 ale Curții de Apel din Atena (Camera întâi cu trei judecători în materie penală), și anunțată în plen la 11 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos, transmisă la 23 octombrie 2020 de procurorul Curții de Casație a Republicii Elene, în contextul executării împotriva sa a deciziilor de condamnare nr. 2425, 2473, 2506, 2644/2020 ale Curții de Apel din Atena (Camera întâi cu trei judecători în materie penală), și anunțată în plen la 11 noiembrie 2020,

| — | în urma audierii lui Ioannis Lagos, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Ioannis Lagos, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1),

| — | având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0136/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0136/2021),

| A. | întrucât procurorul responsabil de aceste proceduri a solicitat ridicarea imunității lui Ioannis Lagos, deputat în Parlamentul European, pentru a se pune în executare împotriva sa hotărârea de condamnare la o pedeapsă totală de treisprezece (13) ani și opt (8) luni de închisoare și la o amendă totală de o mie trei sute de euro (1 300 EUR) pentru o infracțiune și două delicte; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul responsabil de aceste proceduri a solicitat ridicarea imunității lui Ioannis Lagos, deputat în Parlamentul European, pentru a se pune în executare împotriva sa hotărârea de condamnare la o pedeapsă totală de treisprezece (13) ani și opt (8) luni de închisoare și la o amendă totală de o mie trei sute de euro (1 300 EUR) pentru o infracțiune și două delicte;

| B. | întrucât în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriului stat; |
| --- | --- |

B.

întrucât în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriului stat;

| C. | întrucât Ioannis Lagos a fost ales în Parlamentul European la 2 iulie 2019, iar cererea de ridicare a imunității privește fapte și o punere sub acuzare anterioare dobândirii statutului de deputat în Parlamentul European și, prin urmare, imunității de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

C.

întrucât Ioannis Lagos a fost ales în Parlamentul European la 2 iulie 2019, iar cererea de ridicare a imunității privește fapte și o punere sub acuzare anterioare dobândirii statutului de deputat în Parlamentul European și, prin urmare, imunității de deputat în Parlamentul European;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția Republicii Elene, pe durata mandatului său, niciun deputat nu poate fi urmărit penal, arestat, încarcerat sau supus altor măsuri privative de libertate fără permisiunea Camerei Deputaților; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția Republicii Elene, pe durata mandatului său, niciun deputat nu poate fi urmărit penal, arestat, încarcerat sau supus altor măsuri privative de libertate fără permisiunea Camerei Deputaților;

| E. | întrucât Ioannis Lagos a fost găsit vinovat de a) infracțiunea de apartenență la un grup infracțional organizat și conducerea acestuia [articolul 187 alineatul (1) și alineatul (3) din Codul penal], săvârșită la Atena între 2008 și astăzi, b) delictul de deținere simplă a unei arme (Legea nr. 2168/1993), după schimbarea autorizată a capătului de acuzare care a fost infracțiune calificată de deținere a unei arme, comis la 30 septembrie 2013 la Perama (Attica), și c) delictul de încălcare a Legii nr. 456/1976 privind lansatoarele de rachete și artificiile, comis la Perama (Attica) la 29 septembrie 2013; |
| --- | --- |

E.

întrucât Ioannis Lagos a fost găsit vinovat de a) infracțiunea de apartenență la un grup infracțional organizat și conducerea acestuia [articolul 187 alineatul (1) și alineatul (3) din Codul penal], săvârșită la Atena între 2008 și astăzi, b) delictul de deținere simplă a unei arme (Legea nr. 2168/1993), după schimbarea autorizată a capătului de acuzare care a fost infracțiune calificată de deținere a unei arme, comis la 30 septembrie 2013 la Perama (Attica), și c) delictul de încălcare a Legii nr. 456/1976 privind lansatoarele de rachete și artificiile, comis la Perama (Attica) la 29 septembrie 2013;

| F. | întrucât sentința de condamnare a Curții de Apel din Atena are imediat forță executorie, Curtea stabilind că recursul împotriva acestei sentințe nu are efect de suspendare; |
| --- | --- |

F.

întrucât sentința de condamnare a Curții de Apel din Atena are imediat forță executorie, Curtea stabilind că recursul împotriva acestei sentințe nu are efect de suspendare;

| G. | întrucât Comisia pentru afaceri juridice a luat act de documentele prezentate membrilor săi de Ioannis Lagos, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, pe care cel vizat le-a considerat pertinente pentru procedură; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia pentru afaceri juridice a luat act de documentele prezentate membrilor săi de Ioannis Lagos, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, pe care cel vizat le-a considerat pertinente pentru procedură;

| H. | întrucât executarea hotărârii de condamnare nu are legătură cu opiniile sau voturile exprimate de Ioannis Lagos în exercitarea funcțiilor sale, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

H.

întrucât executarea hotărârii de condamnare nu are legătură cu opiniile sau voturile exprimate de Ioannis Lagos în exercitarea funcțiilor sale, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| I. | întrucât, în temeiul articolului 9 alineatul (8) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European, Comisia pentru afaceri juridice nu se pronunță în niciun caz asupra vinovăției sau a nevinovăției deputatului ori asupra caracterului oportun sau inoportun al urmăririi penale a acestuia pentru opiniile sau acțiunile care îi sunt imputate, chiar dacă, prin examinarea cererii, Comisia pentru afaceri juridice ajunge să cunoască în profunzime cauza; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în temeiul articolului 9 alineatul (8) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European, Comisia pentru afaceri juridice nu se pronunță în niciun caz asupra vinovăției sau a nevinovăției deputatului ori asupra caracterului oportun sau inoportun al urmăririi penale a acestuia pentru opiniile sau acțiunile care îi sunt imputate, chiar dacă, prin examinarea cererii, Comisia pentru afaceri juridice ajunge să cunoască în profunzime cauza;

| J. | întrucât nu este de competența Parlamentului European să pună sub semnul întrebării meritele sistemelor juridice și judiciare naționale; |
| --- | --- |

J.

întrucât nu este de competența Parlamentului European să pună sub semnul întrebării meritele sistemelor juridice și judiciare naționale;

| K. | întrucât Parlamentul European nu are competența de a evalua sau de a pune sub semnul întrebării competența autorităților judiciare naționale responsabile de procedurile penale în cauză; |
| --- | --- |

K.

întrucât Parlamentul European nu are competența de a evalua sau de a pune sub semnul întrebării competența autorităților judiciare naționale responsabile de procedurile penale în cauză;

| L. | întrucât Ioannis Lagos este una dintre persoanele aflate într-o situație similară de condamnare de către Curtea de Apel din Atena la o pedeapsă cu închisoarea pe mai mulți ani pentru infracțiunile în cauză, singura diferență fiind că el beneficiază în prezent de imunitate în calitate de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

L.

întrucât Ioannis Lagos este una dintre persoanele aflate într-o situație similară de condamnare de către Curtea de Apel din Atena la o pedeapsă cu închisoarea pe mai mulți ani pentru infracțiunile în cauză, singura diferență fiind că el beneficiază în prezent de imunitate în calitate de deputat în Parlamentul European;

| M. | întrucât, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a deputaților săi; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a deputaților săi;

| N. | întrucât scopul imunității parlamentare este acela de a proteja Parlamentul și pe deputații acestuia de proceduri judiciare deschise în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții; |
| --- | --- |

N.

întrucât scopul imunității parlamentare este acela de a proteja Parlamentul și pe deputații acestuia de proceduri judiciare deschise în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții;

| O. | întrucât faptele incriminate nu au nicio influență clară sau directă asupra îndeplinirii de către Ioannis Lagos a funcției sale de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

O.

întrucât faptele incriminate nu au nicio influență clară sau directă asupra îndeplinirii de către Ioannis Lagos a funcției sale de deputat în Parlamentul European;

| P. | întrucât faptele incriminate au avut loc înainte de alegerea sa în Parlamentul European; întrucât, în acest temei, nu se poate susține că procedura judiciară, începută încă din 2014, a fost inițiată cu intenția de a prejudicia activitatea politică viitoare a lui Ioannis Lagos în calitate de deputat în Parlamentul European, având în vedere că, la momentul respectiv, statutul său de deputat în Parlamentul European era încă ipotetic și viitor; |
| --- | --- |

P.

întrucât faptele incriminate au avut loc înainte de alegerea sa în Parlamentul European; întrucât, în acest temei, nu se poate susține că procedura judiciară, începută încă din 2014, a fost inițiată cu intenția de a prejudicia activitatea politică viitoare a lui Ioannis Lagos în calitate de deputat în Parlamentul European, având în vedere că, la momentul respectiv, statutul său de deputat în Parlamentul European era încă ipotetic și viitor;

| Q. | întrucât, în cazul de față, Parlamentul nu a putut stabili existența unui fumus persecutionis, adică a unor elemente de fapt care indică că procedura judiciară în cauză a fost inițiată cu intenția de a dăuna activității politice a deputatului și, prin urmare, a Parlamentului European, |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în cazul de față, Parlamentul nu a putut stabili existența unui fumus persecutionis, adică a unor elemente de fapt care indică că procedura judiciară în cauză a fost inițiată cu intenția de a dăuna activității politice a deputatului și, prin urmare, a Parlamentului European,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Ioannis Lagos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei sale competente procurorului Curții de Casație a Republicii Elene și lui Ioannis Lagos. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; hotărârea Curții de Justiție din 19 decembrie 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/125 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/125

---

P9_TA(2021)0119

Cerere de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos (2020/2219(IMM))

(2021/C 506/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos, înaintată la 2 octombrie 2020 de Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei în legătură cu o posibilă urmărire penală condusă de procurorul Tribunalului de primă instanță din Atena (dosar nr. ABM PB2020/65), cerere anunțată în plen la 19 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos, înaintată la 2 octombrie 2020 de Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei în legătură cu o posibilă urmărire penală condusă de procurorul Tribunalului de primă instanță din Atena (dosar nr. ABM PB2020/65), cerere anunțată în plen la 19 octombrie 2020,

| — | în urma audierii lui Ioannis Lagos în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Ioannis Lagos în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1),

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0135/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0135/2021),

| A. | întrucât procurorul Curții Supreme a Greciei a depus o cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Ioannis Lagos pe motivul anumitor fapte comise de acesta în timpul unui discurs adresat Parlamentului European, pe 29 ianuarie 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul Curții Supreme a Greciei a depus o cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Ioannis Lagos pe motivul anumitor fapte comise de acesta în timpul unui discurs adresat Parlamentului European, pe 29 ianuarie 2020;

| B. | întrucât Ioannis Lagos a fost acuzat de o presupusă a defăimare a simbolului național al Turciei, comisă în timpul dezbaterii în plen din 29 ianuarie 2020 referitoare la situația migrației la frontiera greco-turcă și la răspunsul comun al UE la aceasta; |
| --- | --- |

B.

întrucât Ioannis Lagos a fost acuzat de o presupusă a defăimare a simbolului național al Turciei, comisă în timpul dezbaterii în plen din 29 ianuarie 2020 referitoare la situația migrației la frontiera greco-turcă și la răspunsul comun al UE la aceasta;

| C. | întrucât defăimarea unui simbol național constituie o infracțiune în temeiul: (1) articolului 1 alineatul (1) din Legea nr. 927/1979, astfel cum a fost pusă în aplicare prin Legea 4285/2014 și (2) articolului 155, coroborat cu articolele 1, 12, 14, 26, 27, 51, 53, 57 și 79 din Codul penal elen; |
| --- | --- |

C.

întrucât defăimarea unui simbol național constituie o infracțiune în temeiul: (1) articolului 1 alineatul (1) din Legea nr. 927/1979, astfel cum a fost pusă în aplicare prin Legea 4285/2014 și (2) articolului 155, coroborat cu articolele 1, 12, 14, 26, 27, 51, 53, 57 și 79 din Codul penal elen;

| D. | întrucât imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a membrilor săi; |
| --- | --- |

D.

întrucât imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a membrilor săi;

| E. | întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi asimilat unei instanțe judiciare și, pe de altă parte, în cadrul unei proceduri de ridicare a imunității, deputatul în Parlamentul European în cauză nu poate fi considerat „acuzat” (2); |
| --- | --- |

E.

întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi asimilat unei instanțe judiciare și, pe de altă parte, în cadrul unei proceduri de ridicare a imunității, deputatul în Parlamentul European în cauză nu poate fi considerat „acuzat” (2);

| F. | întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene prevede că deputații în Parlamentul European „nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor”; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene prevede că deputații în Parlamentul European „nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor”;

| G. | întrucât Ioannis Lagos a acționat în timpul unei sesiuni plenare a Parlamentului European, în incinta în care se desfășura ședința plenară propriu-zisă, în exercitarea funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

G.

întrucât Ioannis Lagos a acționat în timpul unei sesiuni plenare a Parlamentului European, în incinta în care se desfășura ședința plenară propriu-zisă, în exercitarea funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European;

| H. | întrucât acțiunile lui Ioannis Lagos au avut, prin urmare, loc în contextul funcțiilor sale de deputat și al activității sale în cadrul Parlamentului European; |
| --- | --- |

H.

întrucât acțiunile lui Ioannis Lagos au avut, prin urmare, loc în contextul funcțiilor sale de deputat și al activității sale în cadrul Parlamentului European;

| 1. | decide să nu ridice imunitatea lui Ioannis Lagos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității competente a Republicii Elene și lui Ioannis Lagos. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra v De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch v Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch v Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; hotărârea Curții de Justiție din 19 decembrie 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, Briois v Parlamentul, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/127 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/127

---

P9_TA(2021)0130

Acordul internațional privind un registru de transparență obligatoriu

Decizia Parlamentului European din 27 aprilie 2021 privind încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind un registru de transparență obligatoriu (2020/2272(ACI))

(2021/C 506/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere decizia Conferinței președinților din 9 decembrie 2020 de aprobare a proiectului de acord interinstituțional de instituire a unui registru de transparență obligatoriu, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Conferinței președinților din 9 decembrie 2020 de aprobare a proiectului de acord interinstituțional de instituire a unui registru de transparență obligatoriu,

| — | având în vedere proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind un registru de transparență obligatoriu („acordul”), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind un registru de transparență obligatoriu („acordul”),

| — | având în vedere articolul 11 alineatele (1) și (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 alineatele (1) și (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere proiectul de declarație politică a Parlamentului European, a Consiliului Uniunii Europene și a Comisiei Europene cu ocazia adoptării acordului interinstituțional privind un registru de transparență obligatoriu („declarația politică”), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de declarație politică a Parlamentului European, a Consiliului Uniunii Europene și a Comisiei Europene cu ocazia adoptării acordului interinstituțional privind un registru de transparență obligatoriu („declarația politică”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 aprilie 2014 dintre Parlamentul European și Comisia Europeană privind registrul de transparență pentru organizații și persoane care desfășoară activități independente, implicate în procesul de elaborare și de punere în aplicare a politicilor UE („Acordul din 2014”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 aprilie 2014 dintre Parlamentul European și Comisia Europeană privind registrul de transparență pentru organizații și persoane care desfășoară activități independente, implicate în procesul de elaborare și de punere în aplicare a politicilor UE („Acordul din 2014”) (1),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 28 septembrie 2016 de Acord interinstituțional privind un registru de transparență obligatoriu (COM(2016)0627), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 28 septembrie 2016 de Acord interinstituțional privind un registru de transparență obligatoriu (COM(2016)0627),

| — | având în vedere mandatul Parlamentului European de negociere a propunerii Comisiei din 28 septembrie 2016 de acord interinstituțional privind un registru de transparență obligatoriu, adoptat de Conferința președinților la 15 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul Parlamentului European de negociere a propunerii Comisiei din 28 septembrie 2016 de acord interinstituțional privind un registru de transparență obligatoriu, adoptat de Conferința președinților la 15 iunie 2017,

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2017 referitoare la transparența, responsabilitatea și integritatea în instituțiile UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2017 referitoare la transparența, responsabilitatea și integritatea în instituțiile UE (2),

| — | având în vedere noul pachet de instrumente de transparență pentru deputați, aprobat de Conferința președinților la 27 iulie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul pachet de instrumente de transparență pentru deputați, aprobat de Conferința președinților la 27 iulie 2018,

| — | având în vedere decizia sa din 31 ianuarie 2019 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește titlul I capitolele 1 și 4, titlul V capitolul 3, titlul VII capitolele 4 și 5, titlul VIII capitolul 1, titlul XII, titlul XIV și anexa II (3), în special articolele 11 și 35, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 31 ianuarie 2019 privind modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European în ceea ce privește titlul I capitolele 1 și 4, titlul V capitolul 3, titlul VII capitolele 4 și 5, titlul VIII capitolul 1, titlul XII, titlul XIV și anexa II (3), în special articolele 11 și 35,

| — | având în vedere articolul 148 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 148 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0123/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0123/2021),

| A. | întrucât articolul 11 alineatul (2) din TUE prevede: „Instituțiile Uniunii mențin un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă”; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 11 alineatul (2) din TUE prevede: „Instituțiile Uniunii mențin un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă”;

| B. | întrucât urgența sanitară cauzată de pandemia de COVID-19 a dus la apariția unor noi forme de interacțiune între reprezentanții intereselor și factorii de decizie; |
| --- | --- |

B.

întrucât urgența sanitară cauzată de pandemia de COVID-19 a dus la apariția unor noi forme de interacțiune între reprezentanții intereselor și factorii de decizie;

| C. | întrucât Uniunea va acorda statelor membre, sub diverse forme, sume fără precedent de sprijin financiar pentru a combate consecințele pandemiei, iar fiecare decizie legată de acest sprijin trebuie luată în deplină transparență, asigurând responsabilitatea deplină a decidenților Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea va acorda statelor membre, sub diverse forme, sume fără precedent de sprijin financiar pentru a combate consecințele pandemiei, iar fiecare decizie legată de acest sprijin trebuie luată în deplină transparență, asigurând responsabilitatea deplină a decidenților Uniunii;

| D. | întrucât cetățenii ar trebui să aibă o încredere cât mai mare în instituțiile Uniunii: întrucât, pentru a exista, această încredere are nevoie să se bazeze pe înțelegerea că reprezentarea intereselor face obiectul unor standarde etice înalte și că reprezentanții cetățenilor aleși la nivelul Uniunii, comisarii și funcționarii Uniunii sunt independenți, transparenți și responsabili; întrucât un organism independent comun instituțiilor Uniunii ar putea contribui în viitor la crearea unui cadru etic comun pentru funcționarii Uniunii care să reglementeze interacțiunea lor cu reprezentanții grupurilor de interese; întrucât respectarea de către solicitanți și entitățile înregistrate a valorilor Uniunii și a standardelor etice generale ar trebui să fie luată în considerare, după caz, în contextul funcționării registrului de transparență; |
| --- | --- |

D.

întrucât cetățenii ar trebui să aibă o încredere cât mai mare în instituțiile Uniunii: întrucât, pentru a exista, această încredere are nevoie să se bazeze pe înțelegerea că reprezentarea intereselor face obiectul unor standarde etice înalte și că reprezentanții cetățenilor aleși la nivelul Uniunii, comisarii și funcționarii Uniunii sunt independenți, transparenți și responsabili; întrucât un organism independent comun instituțiilor Uniunii ar putea contribui în viitor la crearea unui cadru etic comun pentru funcționarii Uniunii care să reglementeze interacțiunea lor cu reprezentanții grupurilor de interese; întrucât respectarea de către solicitanți și entitățile înregistrate a valorilor Uniunii și a standardelor etice generale ar trebui să fie luată în considerare, după caz, în contextul funcționării registrului de transparență;

| E. | întrucât măsurile instituționale individuale de punere în aplicare a acordului sunt adoptate în Parlamentul European la diferite niveluri și variază de la normele de punere în aplicare adoptate de Birou până la modificarea Regulamentului de procedură; |
| --- | --- |

E.

întrucât măsurile instituționale individuale de punere în aplicare a acordului sunt adoptate în Parlamentul European la diferite niveluri și variază de la normele de punere în aplicare adoptate de Birou până la modificarea Regulamentului de procedură;

| F. | întrucât, potrivit acordului, fiecare dintre cele trei instituții semnatare convine să adopte decizii individuale care autorizează Consiliul de administrație al registrului („consiliul de administrație”) și Secretariatul registrului („secretariatul”) să ia decizii în numele său, în conformitate cu articolul 9 și cu articolul 15 alineatul (2) din acord, |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit acordului, fiecare dintre cele trei instituții semnatare convine să adopte decizii individuale care autorizează Consiliul de administrație al registrului („consiliul de administrație”) și Secretariatul registrului („secretariatul”) să ia decizii în numele său, în conformitate cu articolul 9 și cu articolul 15 alineatul (2) din acord,

Scop și domeniu de aplicare

| 1. | salută acordul ca un pas suplimentar de consolidare a standardelor în materie de reprezentare etică a intereselor; reamintește, cu toate acestea, că, în temeiul articolului 295 din TFUE, instituțiile pot doar să-și organizeze condițiile cooperării lor și, prin urmare, trebuie să se bazeze pe competențele lor de autoorganizare pentru a stabili obligații de facto astfel încât părțile terțe să se înscrie în registru; își reiterează preferința de lungă durată pentru înființarea registrului de transparență printr-un act legislativ, dat fiind că aceasta este singura modalitate care obligă părțile terțe din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insistă asupra faptului că, în conformitate cu declarația politică, instituțiile se angajează să adopte o abordare coordonată privind consolidarea culturii comune a transparenței cu scopul de a îmbunătăți și consolida mai mult reprezentarea etică a intereselor; subliniază obligația care le revine, în temeiul acordului precum și în temeiul articolului 13 alineatul (2) din TUE, de a avea o cooperare reciprocă sinceră atunci când elaborează cadrul comun și că, prin urmare, instituțiile ar trebui să vizeze cel mai înalt nivel de angajament; subliniază că măsurile menționate în acord constituie măsuri minime care ar putea fi extinse mai mult, sub rezerva sprijinului politic și ținând seama de limitările constituționale și juridice în vigoare pentru acordurile interinstituționale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reafirmă că este necesar să se continue dialogul interinstituțional cu scopul de a stabili registrul de transparență pe baza unui act obligatoriu din punct de vedere juridic al legislației secundare a Uniunii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | propune ca Conferința privind viitorul Europei să discute posibilitatea de a stabili un temei juridic autonom care să permită colegiuitorilor să adopte acte legislative ale Uniunii în conformitate cu procedura legislativă ordinară, cu scopul de a impune norme etice obligatorii pentru reprezentanții de interese în interacțiunile lor cu instituțiile Uniunii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută faptul că statutul Consiliului Uniunii Europene s-a schimbat de la statutul de observator la cel de parte oficială la acord; consideră totuși că participarea sa este limitată la reuniunile cu cei mai înalți funcționari și, numai în cadrul regimurilor voluntare, la reuniunile reprezentanților permanenți și ale reprezentanților permanenți adjuncți în timpul președinției lor și cu șase luni înainte; insistă că, pentru credibilitatea cadrului comun, toate reprezentanțele permanente ar trebui să participe activ la el prin regimurile lor voluntare, să continue să le aplice după ce nu mai dețin președinția și să le extindă, în măsura posibilului, la alți funcționari; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că, în procesul de negociere, Comisia nu și-a asumat angajamente suplimentare substanțiale față de cadrul comun; regretă, în special, faptul că, în ceea ce privește domeniul de aplicare personal, acesta acoperă doar înalții funcționari ai instituțiilor; insistă asupra faptului că orice revizuire a acordurilor de condiționalitate cu privire la toate cele trei instituții ar trebui să includă reuniunile cu ceilalți funcționari ai instituțiilor, de la nivel de șef de unitate în sus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută angajamentele asumate de Parlament în cadrul procesului de negociere privind condiționalitatea și măsurile complementare de transparență; consideră că modificarea articolelor 11 și 35 din Regulamentul său de procedură a asigurat un angajament puternic în acest sens; se bucură că acordul menține dreptul constituțional al deputaților de a-și exercita mandatul în mod liber; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută posibilitatea ca instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii să participe în mod voluntar; consideră că această participare ar trebui încurajată de instituțiile semnatare, în conformitate cu obligația lor de a promova utilizarea registrului și de a-l folosi în cea mai mare măsură; insistă că această participare va impune instituțiilor semnatare să doteze registrul cu resurse suplimentare; |
| --- | --- |

8.

Activități care fac obiectul registrului

| 9. | subliniază că acordul vizează o abordare bazată pe activități care include activitățile de lobby indirecte; insistă că este important să se includă astfel de activități, în special în contextul apariției, pe fondul pandemiei, a unor noi forme de interacțiune între reprezentanții de interese și factorii de decizie ai UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută precizările privind activitățile care sunt vizate și a celor care nu sunt vizate, inclusiv excluderea întâlnirilor spontane și acoperirea intermediarilor din țări terțe care nu beneficiază de statut diplomatic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că este important să se precizeze care sunt reuniunile cu reprezentanții grupurilor de interese care ar trebui să fie publicate ca reuniuni programate în prealabil; salută practica Comisiei de a publica și reuniunile care au loc într-un alt format decât reuniunile în persoană, cum ar fi cele prin videoconferință; insistă asupra faptului că un apel telefonic programat ar trebui să fie considerat, de asemenea, o reuniune; |
| --- | --- |

11.

Condiționalitatea, raportul anual și reexaminarea

| 12. | consideră că punerea în aplicare a măsurilor de condiționalitate și a altor măsuri complementare de transparență prin decizii individuale este o modalitate de a respecta competențele organizatorice interne ale celor trei instituții semnatare; salută, în acest sens, faptul că raportul anual a fost extins pentru a acoperi punerea în aplicare a unor astfel de măsuri adoptate de instituțiile semnatare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | propune ca raportul anual să includă informații privind entitățile înregistrate care au fost investigate și, în cele din urmă, eliminate din registru din cauza nerespectării Codului de conduită; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută reexaminarea periodică și la timp a măsurilor de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 5 din acord, în vederea formulării de recomandări pentru îmbunătățirea și consolidarea măsurilor respective; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită instituțiilor semnatare să efectueze, înainte de următoarea revizuire a registrului, o analiză a efectelor pe care noile norme de transparență le au asupra procedurilor decizionale, inclusiv asupra măsurilor de condiționalitate și a măsurilor complementare de transparență adoptate de instituții în contextul cadrului comun, și o analiză a impactului pe care aceste norme îl au asupra percepției cetățenilor despre instituțiile Uniunii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că publicarea clară și la timp a condiționalității și a măsurilor complementare de transparență este esențială pentru a asigura transparența pentru reprezentanții de interese și cetățeni, care stă la baza încrederii acestora în buna funcționare a sistemului; |
| --- | --- |

16.

Rolul Parlamentului European

| 17. | salută angajamentele asumate de Parlament în cursul negocierilor, în special în legătură cu propunerea „Eliminarea lacunelor — propunerile Parlamentului privind condiționalitatea”, și insistă asupra necesității de a le pune în aplicare pe deplin și de a le publica, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din acord, fără întârzieri nejustificate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | insistă că trebuie să se asigure existența, în cadrul Parlamentului, a unui nivel ridicat de aderență politică la procesul de punere în aplicare și de reexaminare; propune ca procesul de reexaminare prevăzut la articolul 14 din acord să fie orientat și conceput în strânsă cooperare cu vicepreședintele Parlamentului responsabil cu registrul de transparență; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită, în special, ca următoarele măsuri să fie puse în aplicare rapid de către Birou și alte organisme competente:






  (a) | stabilirea unei legături directe între publicarea reuniunilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul de procedură și registrul de transparență și introducerea unor îmbunătățiri substanțiale pentru ca acest instrument de publicare să fie ușor de utilizat și să ofere o posibilitate de căutare; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

stabilirea unei legături directe între publicarea reuniunilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul de procedură și registrul de transparență și introducerea unor îmbunătățiri substanțiale pentru ca acest instrument de publicare să fie ușor de utilizat și să ofere o posibilitate de căutare;

| (b) | stabilirea unei legături directe între amprenta legislativă prevăzută la articolul 4 alineatul (6) din Codul de conduită al deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese, care figurează în anexa I la Regulamentul său de procedură, și registrul de transparență; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea unei legături directe între amprenta legislativă prevăzută la articolul 4 alineatul (6) din Codul de conduită al deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese, care figurează în anexa I la Regulamentul său de procedură, și registrul de transparență;

| (c) | introducerea unei reguli pentru funcționarii Parlamentului începând cu nivelul de șef de unitate și până la nivelul Secretarului General de a se întâlni numai cu reprezentanții de interese înregistrați; |
| --- | --- |

(c)

introducerea unei reguli pentru funcționarii Parlamentului începând cu nivelul de șef de unitate și până la nivelul Secretarului General de a se întâlni numai cu reprezentanții de interese înregistrați;

| (d) | emiterea unei recomandări pentru membrii personalului Parlamentului ca aceștia să se întâlnească numai cu persoane sau organizații înscrise în registrul de transparență, dacă acestea sunt vizate de registru, și să verifice sistematic acest fapt înaintea reuniunilor respective; |
| --- | --- |

(d)

emiterea unei recomandări pentru membrii personalului Parlamentului ca aceștia să se întâlnească numai cu persoane sau organizații înscrise în registrul de transparență, dacă acestea sunt vizate de registru, și să verifice sistematic acest fapt înaintea reuniunilor respective;

| (e) | elaborarea unei abordări cuprinzătoare pentru a condiționa de înscrierea în registru participarea în calitate de vorbitor la orice eveniment organizat de comisii sau de intergrupuri, cum ar fi atelierele și seminarele, precum și reuniunile delegațiilor, a oricărei persoane vizate de registrul de transparență; |
| --- | --- |

(e)

elaborarea unei abordări cuprinzătoare pentru a condiționa de înscrierea în registru participarea în calitate de vorbitor la orice eveniment organizat de comisii sau de intergrupuri, cum ar fi atelierele și seminarele, precum și reuniunile delegațiilor, a oricărei persoane vizate de registrul de transparență;

| (f) | elaborarea unei abordări cuprinzătoare și coerente în ceea ce privește găzduirea în comun a evenimentelor în clădirile Parlamentului și condiționarea acesteia, dacă este cazul, de înregistrarea oricărei persoane care este vizată de registrul de transparență; |
| --- | --- |

(f)

elaborarea unei abordări cuprinzătoare și coerente în ceea ce privește găzduirea în comun a evenimentelor în clădirile Parlamentului și condiționarea acesteia, dacă este cazul, de înregistrarea oricărei persoane care este vizată de registrul de transparență;

| 20. | solicită în mod specific Conferinței președinților de comisie






  (a) | să adopte orientări pentru a sprijini raportorii, raportorii din umbră și președinții de comisie în îndeplinirea obligațiilor ce le revin în temeiul articolului 11 alineatul (3); |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

să adopte orientări pentru a sprijini raportorii, raportorii din umbră și președinții de comisie în îndeplinirea obligațiilor ce le revin în temeiul articolului 11 alineatul (3);

| (b) | să adopte orientări pentru secretariatele comisiilor pentru ca acestea să sprijine deputații amintindu-le sistematic de posibilitatea de a publica, în conformitate cu articolul 4 alineatul (6) din Codul de conduită al deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese, care figurează în anexa I la Regulamentul său de procedură, lista reprezentanților de interese care au fost consultați cu privire aspectele ce țin de obiectul raportului; |
| --- | --- |

(b)

să adopte orientări pentru secretariatele comisiilor pentru ca acestea să sprijine deputații amintindu-le sistematic de posibilitatea de a publica, în conformitate cu articolul 4 alineatul (6) din Codul de conduită al deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese, care figurează în anexa I la Regulamentul său de procedură, lista reprezentanților de interese care au fost consultați cu privire aspectele ce țin de obiectul raportului;

| 21. | invită Comisia pentru afaceri constituționale să ia în considerare, în procesul de revizuire a Regulamentului de procedură al Parlamentului, noi măsuri de transparență care ar trebui introduse pentru a întări angajamentul Parlamentului față de cadrul comun; subliniază importanța cerințelor formale care se aplică oricărei revizuiri a Regulamentului de procedură; |
| --- | --- |

21.

Eligibilitate, codul de conduită, informații care trebuie furnizate de către entitățile înregistrate

| 22. | constată că respectarea codului de conduită, prevăzut în anexa I la acord, face parte din criteriile de eligibilitate și că entitățile înregistrate trebuie să țină seama de cerințele de confidențialitate și de normele aplicabile foștilor deputați și membri ai personalului instituțiilor după încetarea mandatului; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută clarificarea faptului că, atunci când externalizează o parte din activitățile lor către alte persoane, entitățile înregistrate nu sunt scutite de obligația de a asigura respectarea acelorași standarde etice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută faptul că entitățile înregistrate sunt obligate să publice informații financiare ale clienților și intermediarilor și că informațiile financiare sunt, de asemenea, solicitate entităților înregistrate care nu reprezintă interese comerciale; salută faptul că entitățile înregistrate au obligația nu numai de a publica informații financiare o dată pe an, ci și de a actualiza aceste informații, în special în cazul în care intervine o schimbare semnificativă în ceea ce privește detaliile care fac obiectul deciziilor de punere în aplicare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că entitățile înregistrate au acum obligația de a furniza informații cu privire la propunerile legislative, politicile sau inițiativele vizate de acestea; consideră că acest lucru va contribui la o mai mare transparență a intereselor pe care le reprezintă; |
| --- | --- |

25.

Secretariatul și Consiliul de administrație

| 26. | salută angajamentul de a spori resursele pentru întreținerea, dezvoltarea și promovarea registrului, precum și contribuția oficială a Consiliului la secretariat; consideră că astfel de angajamente față de cadrul comun ar trebui să consolideze capacitatea secretariatului de a oferi orientări în timp util entităților înregistrate și de a le sprijini în înregistrarea și actualizarea datelor solicitate; insistă, în special, asupra faptului că resursele umane sunt foarte limitate față de numărul de entități înregistrate în comparație cu sistemele naționale similare și că acest lucru afectează eficiența funcționării registrului; invită instituțiile să asigure resursele și personalul necesar pentru a garanta buna funcționare a secretariatului și a consiliului de administrație; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că egalitatea între cele trei instituții în ceea ce privește funcționarea secretariatului și a consiliului de administrație ar trebui să asigure consensul, să dezvolte sentimentul de aderare în comun la acest cadru și să promoveze o cultură comună a transparenței; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută crearea consiliului de administrație și sarcina acestuia de a supraveghea punerea în aplicare administrativă globală a acordului și de a acționa ca organism de control pentru măsurile luate de secretariat; salută faptul că acordul include o procedură administrativă solidă care asigură drepturile procedurale ale entităților înregistrate; |
| --- | --- |

28.

Dispoziții procedurale

| 29. | aprobă încheierea acordului care figurează în anexa A la prezenta decizie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aprobă declarația politică a Parlamentului European, a Consiliului Uniunii Europene și a Comisiei Europene cuprinsă în anexa B la prezenta decizie, care va fi publicată în seria L a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, împreună cu acordul; |
| --- | --- |

30.

| 31. | decide că, în conformitate cu articolul 9 și cu articolul 15 alineatul (2) din acord, de la intrarea în vigoare a acordului, consiliul de administrație și secretariatul sunt împuternicite să adopte, în numele Parlamentului European, decizii individuale privind solicitanții și entitățile înregistrate, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 20 mai 2021 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind un registru de transparență obligatoriu (4); |
| --- | --- |

31.

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a semna acordul împreună cu Președintele Consiliului și cu Președinta Comisiei și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

32.

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu anexele sale, spre informare, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  JO L 277, 19.9.2014, p. 11.

(2)  JO C 337, 20.9.2018, p. 120.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0046.

(4)  JO L 207, 11.6.2021, p. 1.

---

ANEXA A

ACORD INTERINSTITUȚIONAL ÎNTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI COMISIA EUROPEANĂ PRIVIND UN REGISTRU DE TRANSPARENȚĂ OBLIGATORIU

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu acordul interinstituţional, astfel cum a fost publicat în JO L 207, 11.6.2021, p. 1.)

---

ANEXA B

ANEXA B: DECLARAȚIA POLITICĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN, A CONSILIULUI UNIUNII EUROPENE ȘI A COMISIEI EUROPENE CU OCAZIA ADOPTĂRII ACORDULUI INTERINSTITUȚIONAL PRIVIND UN REGISTRU DE TRANSPARENȚĂ OBLIGATORIU

Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană recunosc importanța principiului condiționalității ca element fundamental al abordării coordonate pe care cele trei instituții au adoptat-o cu scopul de a consolida o cultură comună a transparenței, stabilind în același timp standarde ridicate de reprezentare transparentă și etică a intereselor la nivelul Uniunii.

Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană recunosc faptul că măsurile de condiționalitate și măsurile complementare de transparență în vigoare cu privire la următoarele aspecte sunt în concordanță cu Acordul interinstituțional privind un registru de transparență obligatoriu, consolidează obiectivul acestora de a asigura o abordare coordonată și constituie o bază solidă pentru a continua dezvoltarea și îmbunătățirea acestei abordări și pentru a consolida și mai mult o reprezentare etică a intereselor la nivelul Uniunii:

| — | reuniunile factorilor de decizie cu reprezentanți de interese înregistrați, dacă este cazul (1); |
| --- | --- |

—

reuniunile factorilor de decizie cu reprezentanți de interese înregistrați, dacă este cazul (1);

| — | publicarea reuniunilor cu reprezentanți de interese, dacă este cazul (2); |
| --- | --- |

—

publicarea reuniunilor cu reprezentanți de interese, dacă este cazul (2);

| — | reuniunile personalului, în special la nivel ierarhic înalt, cu reprezentanți de interese înregistrați (3); |
| --- | --- |

—

reuniunile personalului, în special la nivel ierarhic înalt, cu reprezentanți de interese înregistrați (3);

| — | luările de cuvânt în cadrul audierilor publice din Parlamentul European (4); |
| --- | --- |

—

luările de cuvânt în cadrul audierilor publice din Parlamentul European (4);

| — | apartenența la grupurile de experți ale Comisiei și participarea la anumite evenimente, forumuri sau sesiuni de informare (5); |
| --- | --- |

—

apartenența la grupurile de experți ale Comisiei și participarea la anumite evenimente, forumuri sau sesiuni de informare (5);

| — | accesul în clădirile instituțiilor (6); |
| --- | --- |

—

accesul în clădirile instituțiilor (6);

| — | patronajul unor evenimente pentru reprezentanții de interese înregistrați, dacă este cazul; |
| --- | --- |

—

patronajul unor evenimente pentru reprezentanții de interese înregistrați, dacă este cazul;

| — | declarația politică a statelor membre de a aplica în mod voluntar, în conformitate cu dreptul intern și competențele naționale, principiul condiționalității în cazul reuniunilor reprezentantului lor permanent și ale reprezentantului lor permanent adjunct cu reprezentanți ai grupurilor de interese în timpul președinției Consiliului și în cursul celor șase luni precedente, precum și orice măsură voluntară suplimentară luată în mod individual de statele membre, în conformitate cu dreptul intern și competențele naționale, ambele fiind luate în considerare în egală măsură. |
| --- | --- |

—

declarația politică a statelor membre de a aplica în mod voluntar, în conformitate cu dreptul intern și competențele naționale, principiul condiționalității în cazul reuniunilor reprezentantului lor permanent și ale reprezentantului lor permanent adjunct cu reprezentanți ai grupurilor de interese în timpul președinției Consiliului și în cursul celor șase luni precedente, precum și orice măsură voluntară suplimentară luată în mod individual de statele membre, în conformitate cu dreptul intern și competențele naționale, ambele fiind luate în considerare în egală măsură.

---

(1)  Articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European; articolul 7 din Decizia Comisiei din 31 ianuarie 2018 privind un cod de conduită al membrilor Comisiei Europene (C(2018)0700) (JO C 65, 21.2.2018, p. 7); punctul V din Metodele de lucru ale Comisiei Europene.

(2)  Articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European; Decizia Comisiei 2014/838/UE, Euratom din 25 noiembrie 2014 privind publicarea informațiilor referitoare la reuniunile dintre directorii generali din cadrul Comisiei și organizații sau persoane care desfășoară activități independente (JO L 343, 28.11.2014, p. 19); Decizia Comisiei 2014/839/UE, Euratom din 25 noiembrie 2014 privind publicarea informațiilor referitoare la reuniunile dintre membrii Comisiei și organizații sau persoane care desfășoară activități independente (JO L 343, 28.11.2014, p. 22).

(3)  Articolul 3 din Decizia Consiliului privind reglementarea contactelor dintre Secretariatul General al Consiliului și reprezentanții de interese; punctul V din Metodele de lucru ale Comisiei Europene.

(4)  Articolul 7 din Decizia Biroului Parlamentului European din 18 iunie 2003 privind normele aferente audierilor publice.

(5)  Articolul 35 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European; articolul 8 din Decizia Comisiei din 30 mai 2016 de stabilire a normelor orizontale privind crearea și funcționarea grupurilor de experți ale Comisiei (C(2016)3301); articolele 4 și 5 din Decizia Consiliului privind reglementarea contactelor dintre Secretariatul General al Consiliului și reprezentanții de interese.

(6)  Articolul 123 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European, coroborat cu Decizia Secretarului General din 13 decembrie 2013 referitoare la normele privind permisele și legitimațiile de acces în clădirile Parlamentului; articolul 6 din Decizia Consiliului privind reglementarea contactelor dintre Secretariatul General al Consiliului și reprezentanții de interese.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 27 aprilie 2021

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/134 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/134

---

P9_TA(2021)0120

Acordul UE-Norvegia: modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei în temeiul articolului XXVIII din Acordul general pentru tarife și comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (10643/20 – C9-0424/2020 – 2020/0230(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2021/C 506/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10643/20), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10643/20),

| — | având în vedere Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei în temeiul articolului XXVIII din Acordul general pentru tarife și comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (10644/20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei în temeiul articolului XXVIII din Acordul general pentru tarife și comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (10644/20),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0424/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0424/2020),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0035/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0035/2021),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Norvegiei. |
| --- | --- |

2.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/135 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/135

---

P9_TA(2021)0121

Acordul de parteneriat voluntar UE/Honduras ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2021/C 506/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12543/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12543/2020),

| — | având în vedere proiectul de acord de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (10365/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (10365/2020),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (3) primul paragraf, articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0084/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (3) primul paragraf, articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0084/2021),

| — | având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 27 aprilie 2021 (1) referitoare la proiectul de decizie, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 27 aprilie 2021 (1) referitoare la proiectul de decizie,

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0053/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0053/2021),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Honduras. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate la această dată, P9_TA(2021)0129.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/136 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/136

---

P9_TA(2021)0124

Instituirea programului-cadru Orizont Europa – stabilirea normelor sale de participare și de diseminare ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (07064/2/2020 – C9-0111/2021 – 2018/0224(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (07064/2/2020 – C9-0111/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (07064/2/2020 – C9-0111/2021),

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1) și 16 iulie 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1) și 16 iulie 2020 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 octombrie 2018 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 octombrie 2018 (3),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (4) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0435), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (4) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0435),

| — | având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2020)0459),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0122/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0122/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de declarațiile Consiliului și Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 33.

(2)  JO C 364, 28.10.2020, p. 124.

(3)  JO C 461, 21.12.2018, p. 79.

(4)  Texte adoptate la 17.4.2019, P8_TA(2019)0395.

---

ANEXĂ

Declarație politică comună privind reutilizarea fondurilor dezangajate în cadrul Orizont Europa

În cadrul declarației comune privind reutilizarea fondurilor dezangajate pentru programul de cercetare (1), Parlamentul European, Consiliul și Comisia au convenit să pună din nou la dispoziție, în beneficiul programului de cercetare, în perioada 2021-2027, credite de angajament corespunzătoare unui cuantum de până la 0,5 miliarde EUR (la prețurile din 2018) provenit din dezangajări, care rezultă din neimplementarea totală sau parțială a unor proiecte aparținând programului-cadru Orizont Europa sau predecesorului acestuia, Orizont 2020, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar. Fără a aduce atingere competențelor autorității bugetare și competențelor de execuție bugetară ale Comisiei, Parlamentul European, Consiliul și Comisia convin ca repartizarea orientativă a cuantumului respectiv să fie următoarea, până la:

| — | 300 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu”, în special pentru cercetarea cuantică; |
| --- | --- |

—

300 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu”, în special pentru cercetarea cuantică;

| — | 100 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Climă, energie și mobilitate” și |
| --- | --- |

—

100 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Climă, energie și mobilitate” și

| — | 100 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”. |
| --- | --- |

—

100 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”.

Declarația Parlamentului cu privire la acordurile de asociere

Articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (i) din TFUE prevede aprobarea Parlamentului European în cazul acordurilor de asociere în înțelesul articolului 217 din TFUE. În plus, condițiile care reglementează asocierea unei țări terțe la programul Orizont Europa fac adesea parte din astfel de acorduri de asociere. Pentru a-și da aprobarea, Parlamentul European trebuie informat imediat și pe deplin în toate etapele procedurii, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE. În plus, pentru a asigura un control parlamentar adecvat, este necesar ca acordurile respective să acopere toate aspectele relevante ale relației Uniunii cu o anumită țară terță în ceea ce privește programul Orizont Europa.

Prin urmare, Parlamentul European se așteaptă ca, atunci când Consiliul adoptă o decizie în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE de stabilire a pozițiilor care urmează să fie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord care implică asocierea unei țări terțe la programul Orizont Europa, pozițiile respective să nu conducă la o eludare a cerinței de a obține aprobarea Parlamentului European prin însărcinarea organismului respectiv cu stabilirea aspectelor esențiale ale participării țării terțe respective la programul Orizont Europa.

Prin urmare, Parlamentul European consideră că astfel de decizii ale Consiliului în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE, atunci când privesc părțile din acordurile de asociere referitoare la asocierea unei țări terțe la Orizont Europa, ar trebui menținute la un nivel absolut minim. În plus, în cazul în care adoptarea unei astfel de decizii a Consiliului este avută în vedere de negociatorul Uniunii sau de Consiliu sau de comitetul său special atunci când adresează directive negociatorului, Parlamentul European se așteaptă să fie informat imediat și pe deplin în toate etapele procedurii, inclusiv prin primirea unui aviz motivat cu privire la motivele pentru care adoptarea unei poziții în numele Uniunii de către un organism creat printr-un acord este necesară pentru realizarea obiectivelor Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în [Regulamentul privind programul Orizont Europa] și în [Decizia Consiliului de instituire a programului specific].

Declarația Comisiei cu privire la considerentul 47

Comisia intenționează să execute bugetul instrumentului Accelerator al CEI astfel încât să se asigure că sprijinul exclusiv sub formă de granturi pentru IMM-uri, inclusiv pentru întreprinderile nou-înființate, corespunde sprijinului acordat din bugetul instrumentului pentru IMM-uri din cadrul programului Orizont 2020, în conformitate cu termenii stabiliți la articolul 48 alineatul (1) și în considerentul 47 din Regulamentul privind programul Orizont Europa.

Declarația Comisiei cu privire la articolul 6

La cerere, Comisia intenționează să facă schimb de opinii cu comisia competentă din Parlamentul European cu privire la: (i) lista potențialilor candidați la parteneriate pe baza articolelor 185 și 187 din TFUE, care vor fi cuprinși în evaluări de impact (inițiale); (ii) lista misiunilor provizorii identificate de comitetele misiunii; (iii) rezultatele planului strategic înainte de adoptarea sa oficială și (iv) va prezenta și va partaja documente referitoare la programele de lucru.

Declarația Comisiei privind etica/cercetarea în domeniul celulelor stem – articolul 19

Pentru programul-cadru Orizont Europa, Comisia Europeană propune ca deciziile privind finanțarea de către UE a cercetărilor pe celule stem embrionare umane să se bazeze pe cadrul etic aplicat în programul-cadru Orizont 2020.

Comisia Europeană propune aplicarea în continuare a acestui cadru etic deoarece a evoluat, în urma experienței, într-o abordare responsabilă a unui domeniu științific cu mult potențial și s-a dovedit a fi un cadru cu rezultate satisfăcătoare în contextul unui program de cercetare la care participă cercetători din multe țări cu reglementări foarte diverse în acest domeniu.

| 1. | Decizia privind programul-cadru Orizont Europa interzice în mod explicit finanțarea de către Uniune a trei domenii de cercetare:






  — | activități de cercetare care urmăresc clonarea umană în scop de reproducere; |
| --- | --- | --- |

1.

—

activități de cercetare care urmăresc clonarea umană în scop de reproducere;

| — | activități de cercetare care urmăresc să modifice moștenirea genetică a ființelor umane și care ar putea face ca aceste modificări să devină ereditare; |
| --- | --- |

—

activități de cercetare care urmăresc să modifice moștenirea genetică a ființelor umane și care ar putea face ca aceste modificări să devină ereditare;

| — | activități de cercetare destinate să creeze embrioni umani doar în scopul cercetării sau în scopul recoltării de celule stem, inclusiv prin intermediul transferului nucleului celulelor somatice. |
| --- | --- |

—

activități de cercetare destinate să creeze embrioni umani doar în scopul cercetării sau în scopul recoltării de celule stem, inclusiv prin intermediul transferului nucleului celulelor somatice.

| 2. | Nu va fi finanțată nicio activitate interzisă de toate statele membre. Nu vor fi finanțate activități într-un stat membru în care acestea sunt interzise. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Decizia privind programul-cadru Orizont Europa și dispozițiile referitoare la cadrul etic care reglementează finanțarea de către Uniune a cercetărilor pe celule stem embrionare umane nu presupun în niciun caz o judecată de valoare cu privire la cadrul normativ sau etic care reglementează acest tip de cercetări în statele membre. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Atunci când solicită propuneri, Comisia Europeană nu solicită în mod explicit utilizarea celulelor stem embrionare umane. Utilizarea eventuală a celulelor stem umane, indiferent dacă sunt adulte sau embrionare, este lăsată la latitudinea oamenilor de știință în funcție de obiectivele pe care le urmăresc. În practică, fondurile din partea Uniunii destinate cercetărilor pe celule stem sunt utilizate în proporție net preponderentă pentru celule stem adulte. Nu există niciun motiv care ar justifica schimbarea acestei abordări în cazul programului Orizont Europa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fiecare proiect care propune utilizarea celulelor stem embrionare umane trebuie să fi trecut cu succes o evaluare științifică în cadrul căreia experți științifici independenți analizează necesitatea de a se utiliza respectivele celule stem pentru atingerea obiectivelor științifice stabilite. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Propunerile care trec cu succes această evaluare științifică sunt apoi supuse unei analize etice stricte, organizată de Comisia Europeană. În cadrul acestei analize etice se ține seama de principiile reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în convențiile internaționale pertinente, cum ar fi Convenția Consiliului Europei privind drepturile omului și biomedicina semnată la Oviedo la 4 aprilie 1997 și protocoalele sale adiționale, precum și Declarația universală privind genomul uman și drepturile omului adoptată de UNESCO. Un alt rol al analizei etice este de a verifica dacă propunerile respectă normele din țările în care se vor desfășura cercetările. |
| --- | --- |

6.

| 7. | În anumite cazuri, se poate efectua o verificare etică în cursul desfășurării proiectului. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fiecare proiect în cadrul căruia se vor utiliza celule stem embrionare umane trebuie să obțină aprobarea comitetului competent la nivel național sau local în materie de etică înainte de demararea activităților relevante. Trebuie respectate toate normele și procedurile de la nivel național, inclusiv cele privind aspecte precum consimțământul părinților, lipsa de stimulente financiare etc. Se va verifica dacă în proiect se menționează măsurile de autorizare și control ce trebuie luate de autoritățile competente din statul membru în care se vor desfășura cercetările. |
| --- | --- |

8.

| 9. | O propunere care trece cu succes evaluarea științifică, analizele de etică de la nivel național sau local și analiza de etică de la nivel european va fi prezentată spre aprobare, în mod individual, statelor membre, acestea întrunindu-se sub forma unui comitet care acționează în conformitate cu procedura de examinare. Nu va fi finanțat niciun proiect în care se vor utiliza celule stem embrionare umane și care nu obține aprobarea statelor membre. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Comisia Europeană va depune în continuare eforturi pentru a face pe larg accesibile tuturor cercetătorilor rezultatele cercetărilor pe celule stem care au fost finanțate de Uniune, în beneficiul pacienților din toate țările. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Comisia Europeană va sprijini măsuri și inițiative care contribuie la coordonarea și la optimizarea cercetărilor pe celule stem embrionare umane și care manifestă o abordare responsabilă din punct de vedere etic. În special, Comisia va sprijini în continuare un registru european al surselor de celule stem embrionare umane. Sprijinirea unui astfel de registru va permite monitorizarea celulelor stem embrionare umane existente în Europa, va contribui la maximizarea utilizării lor de către cercetători și poate contribui la evitarea generării inutile de noi surse de celule stem. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Comisia Europeană își va continua practica actuală și nu va prezenta comitetului care acționează în temeiul procedurii de examinare propuneri de proiecte care conțin activități de cercetare în urma cărora sunt distruși embrioni umani, inclusiv în scopul obținerii de celule stem. Excluderea de la finanțare a acestei etape de cercetare nu împiedică finanțarea de către Uniune a etapelor următoare care implică celule stem embrionare umane. |
| --- | --- |

12.

Declarația Comisiei cu privire la articolul 5

Comisia ia act de compromisul la care au ajuns colegiuitorii cu privire la formularea articolului 5. În opinia Comisiei, programul specific privind cercetarea în domeniul apărării menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (c) este limitat la acțiunile de cercetare din cadrul viitorului Fond european de apărare, în timp ce acțiunile de dezvoltare sunt considerate în afara domeniului de aplicare al prezentului regulament.

Declarația Comisiei cu privire la drepturile omului în legătură cu articolul 16 alineatul (1) litera (d)

Comisia subscrie pe deplin la respectarea drepturilor omului, astfel cum se prevede la articolul 21 al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană: „Uniunea depune toate eforturile pentru a dezvolta relații și a construi parteneriate cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, regionale sau globale care împărtășesc principiile prevăzute la primul paragraf”. Cu toate acestea, Comisia regretă includerea „respectării drepturilor omului” în setul de criterii pe care țările terțe trebuie să le îndeplinească pentru a fi eligibile pentru asocierea la program în temeiul articolului 16 alineatul (1) litera (d). Pentru niciun alt program al UE din viitorul cadru financiar multianual nu s-a considerat necesară includerea unei trimiteri atât de explicite, deși este evident că UE încearcă să urmărească o abordare coerentă în relațiile sale externe cu țările terțe în ceea ce privește protecția drepturilor omului, în cadrul tuturor instrumentelor și domeniilor sale de politică, abordare pe care Comisia ar trebui să o urmeze în ceea ce privește punerea în aplicare a acestei dispoziții.

Declarația Consiliului

Consiliul invită Comisia să asigure cea mai mare implicare a Consiliului pe parcursul negocierilor vizând acorduri de asociere a unor țări terțe la programe ale Uniunii, inclusiv la programul-cadru pentru cercetare și inovare al UE, Orizont Europa, în conformitate cu articolul 218 din TFUE. În acest scop, Consiliul poate desemna un comitet special în consultare cu care se desfășoară negocierile, inclusiv cu privire la conceperea și conținutul unor astfel de acorduri, în conformitate cu articolul 218 alineatul (4) din TFUE.

În această privință, Consiliul reamintește principiul cooperării loiale între instituțiile UE, prevăzut la articolul 13 alineatul (2) a doua teză din TUE, precum și jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a UE cu privire la articolul 218 alineatul (4) din TFUE, potrivit căruia Comisia trebuie să furnizeze comitetului special toate informațiile și documentele necesare pentru monitorizarea progreselor înregistrate în cadrul negocierilor, cum ar fi, în special, obiectivele generale anunțate și pozițiile adoptate de celelalte părți pe parcursul negocierilor, în timp util înainte de reuniunile de negociere, pentru a permite formularea de opinii și de indicații referitoare la negocieri (2).

În cazul în care există deja acorduri de asociere a unor țări terțe la programe ale Uniunii care includ o autorizație permanentă pentru Comisie de a stabili termenele și condițiile specifice aplicabile fiecărei țări în ceea ce privește participarea sa la un anumit program și în cazul în care Comisia este asistată în această sarcină de un comitet special, Consiliul reamintește că Comisia trebuie să acționeze în consultare cu comitetul special respectiv în mod sistematic pe parcursul procesului de negociere, de exemplu prin partajarea proiectelor de texte înainte de reuniunile cu țările terțe relevante și prin furnizarea de informări și raportări periodice.

În cazul în care există deja acorduri de asociere a unor țări terțe la programe ale Uniunii, dar în cazul cărora nu este prevăzut niciun comitet special, Consiliul consideră că, în mod similar, Comisia ar trebui să colaboreze în mod sistematic cu Consiliul și cu grupurile sale de pregătire pe parcursul procesului de negociere la stabilirea termenelor și condițiilor specifice pentru asocierea la Orizont Europa.

Declarația Comisiei privind cooperarea internațională

Comisia ia act de declarația unilaterală a Consiliului, pe care o va lua în considerare în mod corespunzător, în conformitate cu tratatul, cu jurisprudența Curții de Justiție a UE și cu principiul echilibrului instituțional, atunci când va consulta comitetul special în temeiul articolului 218 alineatul (4) din TFUE.

Declarația Consiliului cu privire la articolul 5

Consiliul reamintește că din articolul 179 alineatul (3), coroborat cu articolul 182 alineatul (1) din TFUE, rezultă că Uniunea poate adopta un singur program-cadru multianual care să stabilească toate activitățile de cercetare și de dezvoltare tehnologică ale Uniunii. Prin urmare, Consiliul este de părere că Fondul european de apărare menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul de instituire a programului-cadru pentru cercetare al Uniunii, Orizont Europa, care acoperă atât activitățile de cercetare, cât și cele de dezvoltare tehnologică ale fondului respectiv, este un program specific de punere în aplicare a programului-cadru în sensul articolului 182 alineatul (3) din TFUE și intră în domeniul de aplicare al regulamentului de instituire a programului-cadru respectiv.

---

(1)  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 3.

(2)  A se vedea hotărârea din 16 iulie 2015, Comisia/Consiliul, C-425/13, EU:C:2015:483, punctul 66.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/141 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/141

---

P9_TA(2021)0125

Programul specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa (08550/2019 – C9-0167/2020 – 2018/0225(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2021/C 506/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (08550/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (08550/2019),

| — | având în vedere cererea suplimentară de consultare prezentată de Consiliu în scrisoarea sa din 18 iunie 2020 ca urmare a propunerii modificate a Comisiei (COM(2020)0459), care a completat cererea inițială de consultare, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea suplimentară de consultare prezentată de Consiliu în scrisoarea sa din 18 iunie 2020 ca urmare a propunerii modificate a Comisiei (COM(2020)0459), care a completat cererea inițială de consultare,

| — | având în vedere versiunea revizuită a proiectului Consiliului (06199/2021), care reflectă rezultatul final al negocierilor dintre Parlamentul European și Consiliu, |
| --- | --- |

—

având în vedere versiunea revizuită a proiectului Consiliului (06199/2021), care reflectă rezultatul final al negocierilor dintre Parlamentul European și Consiliu,

| — | având în vedere articolul 182 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0167/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 182 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0167/2020),

| — | având în vedere schimbul de opinii dintre Parlament, Consiliu și Comisie din 9 aprilie 2019 în temeiul punctului 25 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere schimbul de opinii dintre Parlament, Consiliu și Comisie din 9 aprilie 2019 în temeiul punctului 25 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0436), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0436),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolele 82 și 40 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 82 și 40 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0118/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0118/2021),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului prezentat în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(2)  Texte adoptate din 17.4.2019, P8_TA(2019)0396.

---

P9_TC1-CNS(2018)0225

Poziția Parlamentului European adoptată la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului.)

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/142

---

P9_TA(2021)0126

Institutul European de Inovare și Tehnologie ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare) (COM(2019)0331 – C9-0042/2019 – 2019/0151(COD))

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

(2021/C 506/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0331), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0331),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0042/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0042/2019),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 octombrie 2019 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 octombrie 2019 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2),

| — | având în vedere scrisoarea din 10 ianuarie 2020, adresată de Comisia pentru afaceri juridice Comisiei pentru industrie, cercetare și energie în conformitate cu articolul 110 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 10 ianuarie 2020, adresată de Comisia pentru afaceri juridice Comisiei pentru industrie, cercetare și energie în conformitate cu articolul 110 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 februarie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 februarie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 110 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 110 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0120/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0120/2020),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea Comisiei nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea Comisiei nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare, care ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 47, 11.2.2020, p. 69.

(2)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

P9_TC1-COD(2019)0151

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/819.)

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/143

---

P9_TA(2021)0127

Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei (COM(2019)0330 – C9-0043/2019 – 2019/0152(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 506/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0330), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0330),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0043/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0043/2019),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 octombrie 2019 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 octombrie 2019 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 februarie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 februarie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 40 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 40 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0121/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0121/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | propune ca actul să fie citat ca „decizia Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 47, 11.2.2020, p. 69.

---

P9_TC1-COD(2019)0152

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei și de abrogare a Deciziei nr. 1312/2013/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/820.)

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/144 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/144

---

P9_TA(2021)0128

Mecanismul de protecție civilă al Uniunii ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 506/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0220), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0220),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 196 alineatul (2) și articolul 322 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0160/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 196 alineatul (2) și articolul 322 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0160/2020),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 28 septembrie 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 28 septembrie 2020 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 octombrie 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 octombrie 2020 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 octombrie 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 octombrie 2020 (3),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 februarie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 februarie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 40 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 40 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0148/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0148/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 385, 13.11.2020, p. 1.

(2)  JO C 10, 11.1.2021, p. 66.

(3)  JO C 440, 18.12.2020, p. 150.

(4)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 16 septembrie 2020 (Texte adoptate, P9_TA(2020)0218).

---

P9_TC1-COD(2020)0097

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/836.)

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/145

---

P9_TA(2021)0129

Acordul de parteneriat voluntar UE/Honduras

Rezoluția fără caracter legislativ a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (12543/2020 – C9-0084/2021 – 2020/0157M(NLE))

(2021/C 506/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (12543/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (12543/2020),

| — | având în vedere proiectul de acord de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (10365/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de parteneriat voluntar dintre Uniunea Europeană și Republica Honduras privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în sectorul forestier și schimburile comerciale cu produse din lemn care au ca destinație Uniunea Europeană (10365/2020),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (3) primul paragraf și articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborate cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și cu articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (C9-0084/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (3) primul paragraf și articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborate cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și cu articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (C9-0084/2021),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (1) (Regulamentul FLEGT), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (1) (Regulamentul FLEGT),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (2) (Regulamentul UE privind lemnul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (2) (Regulamentul UE privind lemnul),

| — | având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU,

| — | având în vedere Pactul verde european (COM(2019)0640) și rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul verde european (COM(2019)0640) și rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor lumii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor lumii (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 octombrie 2020 conținând recomandări adresate Comisiei privind un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la Honduras: situația apărătorilor drepturilor omului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la Honduras: situația apărătorilor drepturilor omului (6),

| — | având în vedere verificarea în curs a adecvării normelor UE aplicabile exploatărilor forestiere ilegale, în special a Regulamentului UE privind lemnul și a Regulamentului FLEGT, |
| --- | --- |

—

având în vedere verificarea în curs a adecvării normelor UE aplicabile exploatărilor forestiere ilegale, în special a Regulamentului UE privind lemnul și a Regulamentului FLEGT,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE referitor la asigurarea respectării legislației, la guvernare și la schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) din 2003 și planul de lucru privind punerea în aplicare a acestuia în perioada 2018-2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE referitor la asigurarea respectării legislației, la guvernare și la schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) din 2003 și planul de lucru privind punerea în aplicare a acestuia în perioada 2018-2022,

| — | având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (7),

| — | având în vedere dialogul politic anual la nivel înalt dintre Honduras și UE în sectorul forestier, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul politic anual la nivel înalt dintre Honduras și UE în sectorul forestier,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant din 6 decembrie 2019, în numele UE, privind prelungirea mandatului Misiunii de sprijinire a combaterii corupției și a impunității în Honduras (MACCIH), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant din 6 decembrie 2019, în numele UE, privind prelungirea mandatului Misiunii de sprijinire a combaterii corupției și a impunității în Honduras (MACCIH),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 27 aprilie 2021 (8) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 27 aprilie 2021 (8) referitoare la proiectul de decizie a Consiliului,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0054/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0054/2021),

| A. | întrucât aproape jumătate din suprafața terestră a Hondurasului este acoperită de păduri, din care jumătate sunt păduri tropicale; întrucât există în continuare resurse uriașe de specii și arbori neclasificați; întrucât Honduras a pierdut circa 12,5 % din suprafața împădurită pe care o avea în 2015, în principal din cauza unei infestări cu dăunători cauzate, cel mai probabil, de schimbările climatice, iar unele zone împădurite au fost pierdute din cauza incendiilor forestiere, a despăduririlor și a exploatărilor forestiere ilegale; |
| --- | --- |

A.

întrucât aproape jumătate din suprafața terestră a Hondurasului este acoperită de păduri, din care jumătate sunt păduri tropicale; întrucât există în continuare resurse uriașe de specii și arbori neclasificați; întrucât Honduras a pierdut circa 12,5 % din suprafața împădurită pe care o avea în 2015, în principal din cauza unei infestări cu dăunători cauzate, cel mai probabil, de schimbările climatice, iar unele zone împădurite au fost pierdute din cauza incendiilor forestiere, a despăduririlor și a exploatărilor forestiere ilegale;

| B. | întrucât Honduras a adoptat Legea privind schimbările climatice în 2014, iar în anul următor a fost primul stat care și-a publicat prima contribuție stabilită la nivel național (CSN) în cadrul Acordului de la Paris, printre ale cărui angajamente se numără și refacerea unei suprafețe împădurite de un milion de hectare; |
| --- | --- |

B.

întrucât Honduras a adoptat Legea privind schimbările climatice în 2014, iar în anul următor a fost primul stat care și-a publicat prima contribuție stabilită la nivel național (CSN) în cadrul Acordului de la Paris, printre ale cărui angajamente se numără și refacerea unei suprafețe împădurite de un milion de hectare;

| C. | întrucât ponderea sectorului forestier în economia Hondurasului a scăzut de-a lungul anilor, reprezentând circa 3,6 % din produsul național brut (PNB) în ultimii 16 ani, din cauza unor cerințe mai stricte privind legalitatea lemnului comercializat de Honduras pe piețele sale de export și din cauza distrugerii pădurilor; întrucât procesul Acordului de parteneriat voluntar (APV), care pune accentul pe legalitate și pe buna guvernanță, ajută sectorul forestier să își crească ponderea, să ofere locuri de muncă acceptabile în mediul rural și să genereze venituri pentru cetățenii hondurieni; |
| --- | --- |

C.

întrucât ponderea sectorului forestier în economia Hondurasului a scăzut de-a lungul anilor, reprezentând circa 3,6 % din produsul național brut (PNB) în ultimii 16 ani, din cauza unor cerințe mai stricte privind legalitatea lemnului comercializat de Honduras pe piețele sale de export și din cauza distrugerii pădurilor; întrucât procesul Acordului de parteneriat voluntar (APV), care pune accentul pe legalitate și pe buna guvernanță, ajută sectorul forestier să își crească ponderea, să ofere locuri de muncă acceptabile în mediul rural și să genereze venituri pentru cetățenii hondurieni;

| D. | întrucât volumul de lemn comercializat între Honduras și UE este în prezent modest și reprezintă mai puțin de 2 % din exporturile de lemn ale Hondurasului, SUA fiind cel mai mare partener comercial al său și înregistrându-se o creștere a exporturilor către țările vecine El Salvador și Nicaragua; întrucât acordul de parteneriat voluntar ar putea oferi Hondurasului mai multe posibilități de a exporta în UE și pe piețe noi; |
| --- | --- |

D.

întrucât volumul de lemn comercializat între Honduras și UE este în prezent modest și reprezintă mai puțin de 2 % din exporturile de lemn ale Hondurasului, SUA fiind cel mai mare partener comercial al său și înregistrându-se o creștere a exporturilor către țările vecine El Salvador și Nicaragua; întrucât acordul de parteneriat voluntar ar putea oferi Hondurasului mai multe posibilități de a exporta în UE și pe piețe noi;

| E. | întrucât Honduras este o țară cu venituri medii inferioare, conform clasificării întocmite de Banca Mondială; întrucât este a doua cea mai săracă țară din America Latină și a treia cea mai săracă din emisfera occidentală; întrucât Honduras trebuie să depășească numeroase provocări pentru a combate sărăcia, inegalitatea, corupția, violențele și impunitatea, care rămân preocupări constante, pentru a mări bunăstarea cetățenilor săi și a face să se respecte mai mult drepturile femeilor, dată fiind mai ales recenta reacție ostilă față de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente; |
| --- | --- |

E.

întrucât Honduras este o țară cu venituri medii inferioare, conform clasificării întocmite de Banca Mondială; întrucât este a doua cea mai săracă țară din America Latină și a treia cea mai săracă din emisfera occidentală; întrucât Honduras trebuie să depășească numeroase provocări pentru a combate sărăcia, inegalitatea, corupția, violențele și impunitatea, care rămân preocupări constante, pentru a mări bunăstarea cetățenilor săi și a face să se respecte mai mult drepturile femeilor, dată fiind mai ales recenta reacție ostilă față de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente;

| F. | ia act de faptul că guvernul hondurian a făcut pași în direcția cea bună și a introdus legi pentru a-i proteja pe apărătorii drepturilor omului; regretă abuzurile, violențele, detențiile arbitrare, amenințările și asasinatele comise asupra apărătorilor drepturilor omului, ai drepturilor popoarelor indigene și ai drepturilor funciare și a activiștilor de mediu; întrucât Honduras nu a semnat Acordul regional de la Escazú privind accesul la informații, participarea publicului și justiția în probleme de mediu în America Latină și în zona Caraibilor, care este primul acord de mediu din lume ce conține dispoziții specifice referitoare la apărătorii mediului și ai drepturilor omului; |
| --- | --- |

F.

ia act de faptul că guvernul hondurian a făcut pași în direcția cea bună și a introdus legi pentru a-i proteja pe apărătorii drepturilor omului; regretă abuzurile, violențele, detențiile arbitrare, amenințările și asasinatele comise asupra apărătorilor drepturilor omului, ai drepturilor popoarelor indigene și ai drepturilor funciare și a activiștilor de mediu; întrucât Honduras nu a semnat Acordul regional de la Escazú privind accesul la informații, participarea publicului și justiția în probleme de mediu în America Latină și în zona Caraibilor, care este primul acord de mediu din lume ce conține dispoziții specifice referitoare la apărătorii mediului și ai drepturilor omului;

| G. | întrucât mandatul Misiunii de sprijinire a combaterii corupției și a impunității în Honduras (MACCIH) s-a încheiat în ianuarie 2020 și nu a fost reînnoit; întrucât UE și statele sale membre au invitat guvernul hondurian să reînnoiască acest mandat, pentru a întări statul de drept în această țară; |
| --- | --- |

G.

întrucât mandatul Misiunii de sprijinire a combaterii corupției și a impunității în Honduras (MACCIH) s-a încheiat în ianuarie 2020 și nu a fost reînnoit; întrucât UE și statele sale membre au invitat guvernul hondurian să reînnoiască acest mandat, pentru a întări statul de drept în această țară;

| H. | întrucât Acordul de asociere UE-America Centrală a fost încheiat în 2012, iar pilonul comercial se aplică provizoriu de la 1 august 2013; |
| --- | --- |

H.

întrucât Acordul de asociere UE-America Centrală a fost încheiat în 2012, iar pilonul comercial se aplică provizoriu de la 1 august 2013;

| I. | întrucât în 2013 Honduras a devenit prima țară din America Latină care a început negocierile cu UE privind un acord de parteneriat voluntar FLEGT și, astfel, s-a ajuns la parafarea unui proiect de acord în 2018; |
| --- | --- |

I.

întrucât în 2013 Honduras a devenit prima țară din America Latină care a început negocierile cu UE privind un acord de parteneriat voluntar FLEGT și, astfel, s-a ajuns la parafarea unui proiect de acord în 2018;

| J. | întrucât obiectivul acordului de parteneriat voluntar este de a se asigura că toate transporturile de lemn și de produse din lemn din Honduras destinate pieței UE vor respecta sistemul hondurian de asigurare a legalității lemnului (SALL) și vor fi eligibile deci să primească licența FLEGT; întrucât lemnul destinat pieței interne și cel destinat altor piețe de export vor trebui, și ele, să respecte SALL și vor face obiectul eliberării unui certificat H-legal; |
| --- | --- |

J.

întrucât obiectivul acordului de parteneriat voluntar este de a se asigura că toate transporturile de lemn și de produse din lemn din Honduras destinate pieței UE vor respecta sistemul hondurian de asigurare a legalității lemnului (SALL) și vor fi eligibile deci să primească licența FLEGT; întrucât lemnul destinat pieței interne și cel destinat altor piețe de export vor trebui, și ele, să respecte SALL și vor face obiectul eliberării unui certificat H-legal;

| K. | întrucât SALL se întemeiază pe o definiție a legalității, pe controale ale lanțului de aprovizionare, pe verificarea conformității, pe acordarea de licențe FLEGT și pe un audit independent; |
| --- | --- |

K.

întrucât SALL se întemeiază pe o definiție a legalității, pe controale ale lanțului de aprovizionare, pe verificarea conformității, pe acordarea de licențe FLEGT și pe un audit independent;

| L. | întrucât acordul reglementează cele cinci produse din lemn obligatorii în temeiul Regulamentului FLEGT – bușteni, cherestea, traverse, placaj și furnir – și o serie de alte produse din lemn; |
| --- | --- |

L.

întrucât acordul reglementează cele cinci produse din lemn obligatorii în temeiul Regulamentului FLEGT – bușteni, cherestea, traverse, placaj și furnir – și o serie de alte produse din lemn;

| M. | întrucât scopul și beneficiile preconizate ale acordurilor de parteneriat voluntar FLEGT nu se limitează la înlesnirea comerțului cu lemn exploatat legal, fiindcă sunt concepute și să aducă schimbări sistemice în guvernanța din domeniul forestier, asigurarea respectării legii, inclusiv a dreptului muncii și a drepturilor popoarelor indigene, transparență și includerea diferitelor părți interesate în procesul de luare a deciziilor politice, mai ales a organizațiilor societății civile și populației indigene, precum și să sprijine integrarea economică și să asigure respectarea obiectivelor internaționale de dezvoltare durabilă; întrucât negocierile care au condus la încheierea acestui acord au creat un spațiu de cooperare în care diferitele părți interesate să discute aspecte legate de mediu și drepturile omului, aspecte sociale și economice; întrucât Honduras trebuie să se asigure că la punerea în aplicare și monitorizarea acordului de parteneriat voluntar participă părțile interesate relevante, indiferent de gen, vârstă, locație, religie sau convingeri, origine etnică, rasă, limbă ori dizabilitate, precum și sectorul privat, societatea civilă, comunitățile locale, populațiile indigene și de descendență africană din Honduras și alte grupuri dependente de păduri (9); |
| --- | --- |

M.

întrucât scopul și beneficiile preconizate ale acordurilor de parteneriat voluntar FLEGT nu se limitează la înlesnirea comerțului cu lemn exploatat legal, fiindcă sunt concepute și să aducă schimbări sistemice în guvernanța din domeniul forestier, asigurarea respectării legii, inclusiv a dreptului muncii și a drepturilor popoarelor indigene, transparență și includerea diferitelor părți interesate în procesul de luare a deciziilor politice, mai ales a organizațiilor societății civile și populației indigene, precum și să sprijine integrarea economică și să asigure respectarea obiectivelor internaționale de dezvoltare durabilă; întrucât negocierile care au condus la încheierea acestui acord au creat un spațiu de cooperare în care diferitele părți interesate să discute aspecte legate de mediu și drepturile omului, aspecte sociale și economice; întrucât Honduras trebuie să se asigure că la punerea în aplicare și monitorizarea acordului de parteneriat voluntar participă părțile interesate relevante, indiferent de gen, vârstă, locație, religie sau convingeri, origine etnică, rasă, limbă ori dizabilitate, precum și sectorul privat, societatea civilă, comunitățile locale, populațiile indigene și de descendență africană din Honduras și alte grupuri dependente de păduri (9);

| N. | întrucât acest acordul prevede existența unui comitet mixt de punere în aplicare, responsabil de punerea sa în aplicare și de monitorizarea sa; |
| --- | --- |

N.

întrucât acest acordul prevede existența unui comitet mixt de punere în aplicare, responsabil de punerea sa în aplicare și de monitorizarea sa;

| O. | întrucât UE a oferit sprijin pentru procesul de negociere prin trei programe bilaterale în cadrul asistenței sale pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE a oferit sprijin pentru procesul de negociere prin trei programe bilaterale în cadrul asistenței sale pentru dezvoltare;

| P. | întrucât în Honduras vor avea loc alegeri generale înainte de sfârșitul anului 2021; |
| --- | --- |

P.

întrucât în Honduras vor avea loc alegeri generale înainte de sfârșitul anului 2021;

| Q. | întrucât Hondurasul a ratificat Convenția nr. 169 privind populațiile indigene și tribale a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), dar nu a pus-o pe deplin în aplicare și nu a introdus în legislația sa principiul-cheie al consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză care decurge din Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene, |
| --- | --- |

Q.

întrucât Hondurasul a ratificat Convenția nr. 169 privind populațiile indigene și tribale a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), dar nu a pus-o pe deplin în aplicare și nu a introdus în legislația sa principiul-cheie al consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză care decurge din Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene,

| 1. | consideră bine-venită încheierea negocierilor privind Acordul de parteneriat voluntar dintre UE și Honduras, care va garanta că în UE se importă din Honduras numai lemn legal exploatat, va promova practicile de gestionare sustenabilă a pădurilor și comerțul sustenabil cu lemn produs legal și va îmbunătăți guvernanța și asigurarea respectării legislației în domeniul forestier, (inclusiv obligațiile în materie de muncă, de sănătate și siguranță), drepturile omului, transparența, răspunderea și reziliența instituțională în Honduras, ținând seama de faptul că pădurile sunt importante pentru economia honduriană și că ar trebui să se încerce să se rezolve mai eficace problema despăduririlor din țară; cere ca ambele părți să ratifice rapid acordul de parteneriat voluntar, astfel încât să intre în vigoare în 2021 și să pregătească terenul pentru următoarele etape importante ale punerii în aplicare, inclusiv instituirea licențelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă solidaritatea cu Honduras, care a suferit recent de pe urma a două uragane ce au avut consecințe grave, pe lângă pandemia de COVID-19, care a afectat, și ea, foarte mult această țară; subliniază că trebuie să se abordeze urgent și la nivel mondial cauzele profunde ale unor astfel de fenomene meteorologice extreme și ale zoonozelor, care au de-a face cu schimbările climatice, defrișările și pierderea biodiversității; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apreciază în mod deosebit faptul că Honduras a reușit să asigure participarea instituțiilor sale guvernamentale, a societății civile, a sectorului privat, a populațiilor sale indigene și de descendență africană, a mediului academic și a comunităților sale la procesul de elaborare a acordului de parteneriat voluntar, ele acceptând această ofertă și aducându-și contribuțiile; salută faptul că toate aceste sectoare ale societății au fost de acord să stea la aceeași masă a negocierilor, ceea ce le-a dat sentimentul că sunt incluse și posibilitatea de a contribui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște că punerea în aplicare deplină a acestui acord va fi un proces pe termen lung care va necesita adoptarea unui întreg corpus legislativ, precum și o capacitate și o expertiză administrative corespunzătoare, pentru a pune acordul în aplicare și a-i asigura respectarea; reamintește că acordarea licențelor FLEGT poate începe numai după ce Honduras demonstrează că sistemul său SALL este pregătit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | evidențiază că în etapa de punere în aplicare trebuie desfășurate consultări reale și permanente și trebuie ca numeroase părți interesate să se implice considerabil, inclusiv ca organizațiile societății civile și comunitățile locale și indigene să participe în mare măsură la procesul decizional, pentru a garanta că se respectă principiul consimțământului liber, prealabil și informat; reamintește că trebuie mărită transparența, trebuie să se asigure că informațiile sunt publicate efectiv și că se pun la dispoziția populațiilor locale și indigene documentele necesare; invită Comisia, Delegația UE în Honduras și statele membre să asigure și să ofere, în cadrul instrumentelor actuale și viitoare de cooperare pentru dezvoltare, o consolidare a capacităților și un sprijin logistic și tehnic substanțiale, pentru a permite Hondurasului să își îndeplinească angajamentele de punere în practică a SALL și a măsurilor conexe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră oportună adoptarea recentă a planului de acțiune hondurian pentru punerea în aplicare a acordului de parteneriat voluntar și invită guvernul Hondurasului să adopte o abordare concretă, cu termene precise și măsurabilă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este îngrijorat de faptul că din iulie 2018, când a fost parafat acordul de parteneriat voluntar, au fost uciși peste 20 de activiști pentru protecția mediului și drepturile popoarelor indigene; consideră că succesul acordului va depinde în mare măsură de crearea unui mediu sigur și propice pentru protecția activiștilor de mediu, a apărătorilor drepturilor omului și a avertizorilor de integritate, asigurând căi de atac eficace contra încălcărilor drepturilor omului și combătând impunitatea; în acest sens, subliniază că ratificarea Acordului de la Escazú ar fi un pas important în direcția cea bună; îndeamnă guvernul Hondurasului să facă demersuri în acest sens; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că lupta împotriva corupției trebuie purtată constant; apreciază faptul că transparența s-a dovedit utilă în procesul de încheiere a acordului de parteneriat voluntar și că în viitorul proces de punere în aplicare ar trebui asigurată o transparență totală; evidențiază că succesul FLEGT depinde și de combaterea fraudei și a corupției în întregul lanț de aprovizionare cu lemn; în acest sens, invită UE să consolideze domeniul de aplicare și asigurarea respectării Regulamentului UE privind lemnul, pentru a combate riscurile de corupție în lanțul de aprovizionare cu lemn al UE, inclusiv prin controale și investigații mai regulate și mai sistematice în porturile UE; ia act de eforturile depuse până în prezent de Honduras pentru a asigura o transparență mai mare și invită insistent guvernul hondurian să ofere stimulente în diferitele etape ale lanțului valoric forestier, pentru a mări transparența, și să asigure incluziunea celor mai vulnerabili operatori, cum ar fi tinerii și femeile din comunitățile indigene, persoanele de descendență africană și micii fermieri; îndeamnă, în plus, guvernul hondurian să depună eforturi pentru a pune capăt corupției larg răspândite și pentru a combate alți factori care alimentează exploatările forestiere ilegale și degradarea pădurilor, acordând o atenție deosebită vămilor, Autorității Forestiere din Honduras și ministerelor responsabile de păduri și de drepturile funciare, care vor juca un rol esențial în punerea în aplicare și în asigurarea respectării acordului de parteneriat voluntar; subliniază că trebuie să se pună capăt impunității în sectorul forestier prin asigurarea urmăririi în justiție a infracțiunilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită insistent guvernul Hondurasului să reînnoiască mandatul Misiunii de sprijinire a combaterii corupției și a impunității (MACCIH), care s-a încheiat în ianuarie 2020; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră bine-venit faptul că Honduras este prima țară cu care s-a încheiat un acord de parteneriat voluntar în cazul căruia popoarele indigene au format grup de interese separat la masa negocierilor, precum și faptul că grupurile popoarelor indigene au participat cu curaj la negocieri, împărtășindu-și concepțiile și aducându-și contribuțiile specifice; cere ca în Honduras consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză să fie inclus în definiția legalității și să se adopte legi în acest sens; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște că procesul de negociere a unui acord de parteneriat voluntar poate permite sectoarelor să identifice obiective și priorități comune în scopul unei gestionări sustenabile a pădurilor și poate oferi societăților posibilitatea importantă de a-și gestiona pădurile în mod participativ la nivel local, comunitar și regional, chiar până la nivel național sau federal; |
| --- | --- |

11.

| 12. | știe că drepturile asupra terenurilor și drepturile populației indigene din Honduras, care sunt esențiale, trebuie clarificate și că comunitățile locale și indigene au nevoie de garanții concrete referitoare la proprietatea asupra terenurilor; reamintește că în Honduras accesul la terenuri, folosirea terenurilor și controlul lor constituie dintotdeauna o sursă importantă de conflicte sociale, violențe și încălcări ale drepturilor omului; amintește mai ales că, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, pentru circa 80 % din terenurile aflate în proprietate privată din Honduras fie nu există titluri de proprietate, fie titlurile de proprietate sunt necorespunzătoare, iar soluționarea litigiilor privind titlurile de proprietate poate dura ani întregi, din cauza sistemului judiciar șubred; invită insistent guvernul hondurian să aloce mai multe resurse instituțiilor publice implicate și să le îmbunătățească coordonarea; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază importanța pe care o are amenajarea teritoriului în guvernanța în domeniul forestier și faptul că este nevoie de o viziune strategică în acest domeniu care să aibă de-a face cu chestiuni ce țin de schimbările climatice; invită guvernul Hondurasului să asigure o coordonare strânsă între diferitele inițiative existente în sectorul forestier, cum ar fi reducerea emisiilor cauzate de defrișări și de degradarea pădurilor în țările în curs de dezvoltare (REDD +), acordul de parteneriat voluntar FLEGT și contribuțiile stabilite la nivel național; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită guvernul Hondurasului să întărească și zonele de veghe și de protecție împotriva incendiilor forestiere de pe terenurile aflate în proprietate privată; solicită ca în sectorul zootehnic, în cel al cafelei și în cel al uleiului de palmier să se implementeze gestionarea lanțurilor de aprovizionare, deoarece acest lucru este esențial pentru a combate cauzele profunde ale despăduririlor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că succesul negocierilor privind acest acord de parteneriat voluntar demonstrează cât sunt de importante delegațiile Uniunii în țările terțe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită să se integreze analiza de gen în toate activitățile și proiectele legate de punerea în aplicare a acordului de parteneriat voluntar FLEGT; cere să se facă analiza cantitativă și calitativă defalcată în funcție de gen a proprietății asupra terenurilor, a proprietății asupra activelor și a incluziunii financiare în sectoarele influențate de comerț; invită Comisia să sprijine aceste demersuri cu resurse tehnice și umane; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este foarte îngrijorat de modificarea legii privind avortul în Honduras și în unele state membre ale UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază importanța locurilor de muncă din sectorul forestier și din mediul rural în economia Hondurasului, de care ar trebui să se țină seama la punerea în aplicare a acordului de parteneriat voluntar; consideră acest acord un instrument de promovare a muncii decente; invită Comisia și autoritățile din Honduras să realizeze o evaluare completă a impactului acordului asupra lucrătorilor și a micilor producători din sector, care ar putea fi afectați de intensificarea controalelor în domeniul exploatării forestiere; invită Comisia să promoveze și să sprijine programe care să îi ajute pe lucrătorii și producătorii afectați să rămână competitivi în acest sector; |
| --- | --- |

18.

| 19. | cere Comisiei să informeze periodic Parlamentul despre punerea în aplicare a acordului, inclusiv despre activitatea Comitetului mixt de punere în aplicare, și invită Comisia să colaboreze activ cu Parlamentul European, în special invitându-l să trimită o delegație care să participe la lucrările comitetului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre ale UE să respecte, să pună în aplicare pe deplin și să asigure pe respectarea Regulamentului UE privind lemnul; invită Comisia să aibă în vedere îmbunătățirea Regulamentul FLEGT în ceea ce privește acordarea de licențe FLEGT la următorul exercițiu de revizuire, pentru a-i permite să reacționeze rapid la cazurile de încălcare gravă a angajamentelor asumate în cadrul acordului de parteneriat voluntar; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că țările din întreaga lume care au sau urmăresc să aibă piețe de import reglementate pentru lemn exploatat legal ar beneficia de pe urma cooperării și, în măsura posibilităților, a aprobării reciproce a normelor și sistemelor lor, cum ar fi FLEGT și acordurile de parteneriat voluntar ale UE; evidențiază că standardele internaționale ar fi mai eficiente și ar promova securitatea juridică pe termen lung pentru întreprinderi și consumatori; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că acordurile de parteneriat voluntar oferă un cadru juridic important atât pentru UE, cât și pentru țările sale partenere, lucru posibil printr-o bună cooperare și implicare a țărilor în cauză; sprijină Comisia în găsirea unor posibili parteneri suplimentari pentru viitoarele acorduri de parteneriat voluntar în cadrul FLEGT; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că UE are un rol foarte important de jucat, o responsabilitate de asumat și o obligație de respectat în ceea ce privește îmbunătățirea ofertei și a cererii de lemn, pentru a refuza lemnul produs ilegal și a ajuta țările exportatoare în eforturile lor de a combate exploatările forestiere ilegale și corupția, care provoacă distrugerea pădurilor, schimbările climatice și încălcarea drepturilor omului; subliniază că aceste lucrări trebuie completate de un regulament viitor al Uniunii privind obligația de diligență pentru produsele de bază care prezintă riscuri pentru păduri; ia act de importanța Hondurasului ca producător important de cafea la nivel mondial; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că acordurile de parteneriat voluntar fac parte integrantă din eforturile UE de a îndeplini obiectivele stabilite de Acordul de la Paris și de Agenda 2030 a ONU, în special obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); invită Comisia și statele membre să integreze pe deplin agenda FLEGT în noul cadru strategic al Pactului verde european, încurajând promovarea sa la nivel mondial și regional și consolidând în continuare cooperarea internațională dintre țările producătoare și cele importatoare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită UE să asigure coerența politicilor în favoarea dezvoltării sustenabile între acordul de parteneriat voluntar și toate politicile sale, inclusiv în domeniile comerțului, dezvoltării, agriculturii și mediului, asigurând totodată complementaritatea acordului cu angajamentele UE privind protecția mediului și a climei; |
| --- | --- |

25.

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și parlamentului din Honduras. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

(2)  JO L 295, 12.11.2010, p. 23.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0212.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0285.

(6)  JO C 58, 15.2.2018, p. 155.

(7)  JO L 346, 15.12.2012, p. 3.

(8)  Texte adoptate la această dată, P9_TA(2021)0121.

(9)  În conformitate cu articolul 16 din acordul de parteneriat voluntar.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/151 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/151

---

P9_TA(2021)0134

Decizia de a nu formula obiecții la un act delegat: examinarea modificărilor termenilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate medicamentelor de uz uman și veterinar

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 24 martie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2008 în ceea ce privește examinarea modificărilor termenilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate medicamentelor de uz uman și veterinar (C(2021)01603 – 2021/2616(DEA))

(2021/C 506/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei din 24 martie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2008 în ceea ce privește examinarea modificărilor termenilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate medicamentelor de uz uman și veterinar (C(2021)01603), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei din 24 martie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2008 în ceea ce privește examinarea modificărilor termenilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate medicamentelor de uz uman și veterinar (C(2021)01603),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 9 martie 2021 prin care solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 9 martie 2021 prin care solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 aprilie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 aprilie 2021,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (1), în special articolul 23b și articolul 121a alineatul (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (1), în special articolul 23b și articolul 121a alineatul (6),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (2), în special articolul 16a alineatul (3) și articolul 87b alineatul (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (2), în special articolul 16a alineatul (3) și articolul 87b alineatul (6),

| — | având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere faptul că nu s-au formulat obiecții în termenul stabilit la articolul 111 alineatul (6) a treia și a patra liniuță din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 27 aprilie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că nu s-au formulat obiecții în termenul stabilit la articolul 111 alineatul (6) a treia și a patra liniuță din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 27 aprilie 2021,

| A. | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2008 al Comisiei (3) privind examinarea modificării condițiilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate pentru medicamentele de uz uman și veterinar, |
| --- | --- |

A.

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2008 al Comisiei (3) privind examinarea modificării condițiilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate pentru medicamentele de uz uman și veterinar,

| B. | întrucât, pe baza evaluării științifice efectuate de Agenția Europeană pentru Medicamente, Comisia a autorizat mai multe vaccinuri împotriva COVID-19; |
| --- | --- |

B.

întrucât, pe baza evaluării științifice efectuate de Agenția Europeană pentru Medicamente, Comisia a autorizat mai multe vaccinuri împotriva COVID-19;

| C. | întrucât, pentru a asigura eficiența continuă a vaccinurilor împotriva COVID-19 autorizate, poate fi necesar ca acestea să fie modificate în moduri care implică modificarea compoziției lor, astfel încât să asigure protecție împotriva tulpinilor noi sau cu variante multiple, în contextul actualei pandemii sau în general; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pentru a asigura eficiența continuă a vaccinurilor împotriva COVID-19 autorizate, poate fi necesar ca acestea să fie modificate în moduri care implică modificarea compoziției lor, astfel încât să asigure protecție împotriva tulpinilor noi sau cu variante multiple, în contextul actualei pandemii sau în general;

| D. | întrucât, în comunicarea sa din 17 februarie 2021 intitulată „Incubatorul HERA: Anticipând împreună amenințarea variantelor virusului care provoacă COVID-19” (4), Comisia a anunțat o serie de măsuri care vor fi aplicate pentru a răspunde în mod eficace situației în care noi variante ale virusului COVID-19 ar putea avea un impact potențial asupra luptei împotriva pandemiei actuale; întrucât măsurile anunțate au inclus modificarea procedurii de reglementare actuale pentru a permite aprobarea accelerată a vaccinurilor împotriva COVID-19 adaptate la noile variante; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în comunicarea sa din 17 februarie 2021 intitulată „Incubatorul HERA: Anticipând împreună amenințarea variantelor virusului care provoacă COVID-19” (4), Comisia a anunțat o serie de măsuri care vor fi aplicate pentru a răspunde în mod eficace situației în care noi variante ale virusului COVID-19 ar putea avea un impact potențial asupra luptei împotriva pandemiei actuale; întrucât măsurile anunțate au inclus modificarea procedurii de reglementare actuale pentru a permite aprobarea accelerată a vaccinurilor împotriva COVID-19 adaptate la noile variante;

| E. | întrucât, la 24 martie 2021, Comisia a transmis Parlamentului regulamentul delegat, deschizând perioada de control de trei luni în cursul căreia Parlamentul poate formula obiecții la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 24 martie 2021, Comisia a transmis Parlamentului regulamentul delegat, deschizând perioada de control de trei luni în cursul căreia Parlamentul poate formula obiecții la regulamentul delegat;

| F. | întrucât regulamentul delegat al Comisiei prevede că, sub rezerva unor condiții specifice, în cazul în care lipsesc anumite date farmaceutice, neclinice sau clinice, Comisia poate accepta, în mod excepțional și temporar, o modificare a termenilor unei autorizații de introducere pe piață a unui vaccin împotriva gripei umane sau a coronavirozei umane; întrucât, în cazul în care o modificare a unei autorizații este acceptată, titularul transmite totuși datele farmaceutice, neclinice și clinice care lipsesc într-un termen stabilit de către autoritatea relevantă; |
| --- | --- |

F.

întrucât regulamentul delegat al Comisiei prevede că, sub rezerva unor condiții specifice, în cazul în care lipsesc anumite date farmaceutice, neclinice sau clinice, Comisia poate accepta, în mod excepțional și temporar, o modificare a termenilor unei autorizații de introducere pe piață a unui vaccin împotriva gripei umane sau a coronavirozei umane; întrucât, în cazul în care o modificare a unei autorizații este acceptată, titularul transmite totuși datele farmaceutice, neclinice și clinice care lipsesc într-un termen stabilit de către autoritatea relevantă;

| G. | întrucât regulamentul delegat al Comisiei va permite ca o cerere de modificare din partea titularului autorizației de introducere pe piață să poată fi analizată pe baza unui set de date inițial, care va fi completat cu date suplimentare de către titularul autorizației de introducere pe piață după aprobare și, prin urmare, va face procesul de reglementare mai simplu și mai ușor, atât pentru autoritățile de reglementare, cât și pentru cei care dezvoltă vaccinurile; |
| --- | --- |

G.

întrucât regulamentul delegat al Comisiei va permite ca o cerere de modificare din partea titularului autorizației de introducere pe piață să poată fi analizată pe baza unui set de date inițial, care va fi completat cu date suplimentare de către titularul autorizației de introducere pe piață după aprobare și, prin urmare, va face procesul de reglementare mai simplu și mai ușor, atât pentru autoritățile de reglementare, cât și pentru cei care dezvoltă vaccinurile;

| H. | întrucât regulamentul delegat al Comisiei ar trebui să intre în vigoare până la 26 aprilie 2021, pentru a se garanta că dezvoltatorii de vaccinuri, care încep să pregătească vaccinurile împotriva variantelor de COVID-19, precum și autoritățile de reglementare pot face uz pe deplin sistemul adaptat, |
| --- | --- |

H.

întrucât regulamentul delegat al Comisiei ar trebui să intre în vigoare până la 26 aprilie 2021, pentru a se garanta că dezvoltatorii de vaccinuri, care încep să pregătească vaccinurile împotriva variantelor de COVID-19, precum și autoritățile de reglementare pot face uz pe deplin sistemul adaptat,

| 1. | declară că nu formulează obiecții la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.

(2)  JO L 136, 30.4.2004, p. 1.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1234/2008 al Comisiei din 24 noiembrie 2008 privind examinarea modificării condițiilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate pentru medicamentele de uz uman și veterinar (JO L 334, 12.12.2008, p. 7).

(4)  COM(2021)0078.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/153 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/153

---

P9_TA(2021)0135

Programul privind piața internă, competitivitatea întreprinderilor, domeniul plantelor, animalelor, produselor alimentare și hranei pentru animale și statisticile europene (Programul privind piața unică) 2021-2027 ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Program privind piața internă, competitivitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, domeniul plantelor, animalelor, produselor alimentare și hranei pentru animale și statisticile europene (Programul privind piața unică) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 99/2013, (UE) nr. 1287/2013, (UE) nr. 254/2014 și (UE) nr. 652/2014 (14281/1/2020 – C9-0133/2021 – 2018/0231(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14281/1/2020 – C9-0133/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14281/1/2020 – C9-0133/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 decembrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 decembrie 2018 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0441),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0142/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0142/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 40.

(2)  JO C 86, 7.3.2019, p. 259.

(3)  Texte adoptate la 12.2.2019, P8_TA(2019)0073.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/154 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/154

---

P9_TA(2021)0136

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) 2021-2027 ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (05532/1/2021 – C9-0139/2021 – 2018/0202(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05532/1/2021 – C9-0139/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05532/1/2021 – C9-0139/2021),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 decembrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 decembrie 2018 (2),

| — | având în vedere avizul Comisiei (COM(2021)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei (COM(2021)0196),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0380),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0140/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0140/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 110, 22.3.2019, p. 82.

(2)  JO C 86, 7.3.2019, p. 239.

(3)  JO C 411, 27.11.2020, p. 300.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/155 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/155

---

P9_TA(2021)0137

Programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” 2021-2027 ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 390/2014 al Consiliului (06833/1/2020 – C9-0144/2021 – 2018/0207(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06833/1/2020 – C9-0144/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06833/1/2020 – C9-0144/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 octombrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 octombrie 2018 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0383), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0383),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0144/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0144/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, de acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 178.

(2)  JO C 461, 21.12.2018, p. 196.

(3)  Texte adoptate la 17.4.2019, P8_TA(2019)0407.

---

ANEXĂ

Declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la finanțarea componentei „Valorile Uniunii” în 2021

Fără a aduce atingere competențelor autorității bugetare, colegiuitorii convin că componenta „Valorile Uniunii” a programului „Cetățenie, egalitate, drepturi și valori” ar trebui să beneficieze de o finanțare substanțială începând cu 1 ianuarie 2021.

Colegiuitorii solicită Comisiei să ia măsuri adecvate pentru a atinge acest obiectiv, în special pentru a evalua utilizarea instrumentelor de flexibilitate în temeiul cadrului juridic al bugetului anual al UE pentru 2021, în conformitate cu criteriile de activare prevăzute în Regulamentul privind CFM.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/157 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/157

---

P9_TA(2021)0138

Programul „Justiție” 2021-2027 ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Justiție” și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1382/2013 (06834/1/2020 – C9-0138/2021 – 2018/0208(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06834/1/2020 – C9-0138/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06834/1/2020 – C9-0138/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2018 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0384), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0384),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisiile competente în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisiile competente în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0146/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0146/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 178.

(2)  Texte adoptate la 17.4.2019, P8_TA(2019)0097.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/158 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/158

---

P9_TA(2021)0139

Programul spațial 2021-2027 și Agenția Uniunii Europene pentru Programul spațial ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei 541/2014/UE (14312/1/2020 – C9-0140/2021 – 2018/0236(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14312/1/2020 – C9-0140/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14312/1/2020 – C9-0140/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 6 decembrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 6 decembrie 2018 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0447), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0447),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0141/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0141/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 51.

(2)  JO C 86, 7.3.2019, p. 365.

(3)  Texte adoptate din 17.4.2019, P8_TA(2019)0402.

---

Miercuri, 28 aprilie 2021

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/159 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/159

---

P9_TA(2021)0140

Acordul comercial și de cooperare dintre UE și Regatul Unit ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, și a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate și protecția acestora (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2021/C 506/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05022/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05022/2021),

| — | având în vedere proiectul de acord comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (05198/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (05198/2021),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate și protecția acestora (05203/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate și protecția acestora (05203/2021),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0086/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0086/2021),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la mandatul de negociere propus pentru negocierile în vederea unui nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la mandatul de negociere propus pentru negocierile în vederea unui nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (1),

| — | având în vedere recomandările sale din 18 iunie 2020 referitoare la negocierile pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările sale din 18 iunie 2020 referitoare la negocierile pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (2),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru comerț internațional, desfășurate în temeiul articolului 58 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru comerț internațional, desfășurate în temeiul articolului 58 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere scrisorile Comisiei pentru afaceri juridice, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisie pentru pescuit, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile Comisiei pentru afaceri juridice, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisie pentru pescuit, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe și a Comisiei pentru comerț internațional (A9-0128/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe și a Comisiei pentru comerț internațional (A9-0128/2021),

| 1. | aprobă încheierea, în numele Uniunii, a Acordului comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, și a Acordului dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord privind procedurile de securitate pentru schimbul de informații clasificate și protecția acestora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Regatului Unit. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0033.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0152.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/160 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/160

---

P9_TA(2021)0142

Planul multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627 (COM(2019)0619 – C9-0188/2019 – 2019/0272(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 506/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0619), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0619),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0188/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0188/2019),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0149/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0149/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0272

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) este de a garanta o exploatare a resurselor biologice marine care oferă condiții economice, de mediu și sociale sustenabile. |
| --- | --- |

(1)

Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) este de a garanta o exploatare a resurselor biologice marine care oferă condiții economice, de mediu și sociale sustenabile.

| (2) | Prin Decizia 98/392/CE a Consiliului (4), Uniunea a aprobat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării și Acordul pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migrat, care conțin principii și norme de conservare și gestionare a resurselor marine vii. În cadrul obligațiilor sale internaționale mai ample, Uniunea participă la eforturile depuse în apele internaționale pentru conservarea stocurilor de pește. |
| --- | --- |

(2)

Prin Decizia 98/392/CE a Consiliului (4), Uniunea a aprobat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării și Acordul pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migrat, care conțin principii și norme de conservare și gestionare a resurselor marine vii. În cadrul obligațiilor sale internaționale mai ample, Uniunea participă la eforturile depuse în apele internaționale pentru conservarea stocurilor de pește.

| (3) | Uniunea este parte la Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (5) („convenția”). |
| --- | --- |

(3)

Uniunea este parte la Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (5) („convenția”).

| (4) | În cadrul celei de a 21-a reuniuni speciale din 2018, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic („ICCAT”), instituită prin convenție, a adoptat Recomandarea 18-02 privind instituirea unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană („planul de gestionare”).Planul de gestionare respectă avizul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică („SCRS”) al ICCAT, care prevede că ICCAT ar trebui să instituie un plan multianual de gestionare a stocului în 2018, dat fiind că starea actuală a stocului nu mai pare să necesite măsurile de urgență introduse prin planul de refacere a stocului de ton roșu (instituit prin Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04)
  , fără însă a slăbi măsurile de monitorizare și control existente
  . |
| --- | --- |

(4)

În cadrul celei de a 21-a reuniuni speciale din 2018, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic („ICCAT”), instituită prin convenție, a adoptat Recomandarea 18-02 privind instituirea unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană („planul de gestionare”).Planul de gestionare respectă avizul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică („SCRS”) al ICCAT, care prevede că ICCAT ar trebui să instituie un plan multianual de gestionare a stocului în 2018, dat fiind că starea actuală a stocului nu mai pare să necesite măsurile de urgență introduse prin planul de refacere a stocului de ton roșu (instituit prin Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04)
  , fără însă a slăbi măsurile de monitorizare și control existente
  .

| (5) | Recomandarea 18-02 abrogă Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04 de instituire a unui plan de redresare pentru tonul roșu, care a fost transpusă în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului (6). |
| --- | --- |

(5)

Recomandarea 18-02 abrogă Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04 de instituire a unui plan de redresare pentru tonul roșu, care a fost transpusă în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

| (6) | În cadrul celei de a 26-a reuniuni ordinare din 2019, ICCAT a adoptat Recomandarea 19-04 de modificare a planului multianual de gestionare stabilit prin Recomandarea 18-02. Recomandarea 19-04 a ICCAT abrogă și înlocuiește Recomandarea 18-02. Prezentul regulament ar trebui să transpună Recomandarea 19-04 în dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

În cadrul celei de a 26-a reuniuni ordinare din 2019, ICCAT a adoptat Recomandarea 19-04 de modificare a planului multianual de gestionare stabilit prin Recomandarea 18-02. Recomandarea 19-04 a ICCAT abrogă și înlocuiește Recomandarea 18-02. Prezentul regulament ar trebui să transpună Recomandarea 19-04 în dreptul Uniunii.

| (7) | Prezentul regulament ar trebui
  , de asemenea,
  să transpună, integral sau parțial, după caz, următoarele recomandări ale ICCAT: 06-07 (7), 18-10 (8), 96-14 (9), 13-13 (10) și 16-15 (11). |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament ar trebui
  , de asemenea,
  să transpună, integral sau parțial, după caz, următoarele recomandări ale ICCAT: 06-07 (7), 18-10 (8), 96-14 (9), 13-13 (10) și 16-15 (11).

| (8) | Poziția Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile, pentru a garanta că gestionarea resurselor piscicole se face în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, în special cu obiectivul de refacere progresivă și de menținere a populațiilor de stocuri de pește peste nivelurile de biomasă care pot asigura producția maximă durabilă (MSY), cu obiectivul de a oferi condiții pentru un pescuit viabil și competitiv din perspectivă economică și pentru industria de prelucrare și activitățile desfășurate pe uscat legate de pescuit. Potrivit Raportului pe 2018 (12) publicat de SCRS, capturile de ton roșu cu o rată de mortalitate prin pescuit de F0,1 sunt în conformitate cu o mortalitate prin pescuit consecventă cu obținerea producției maxime durabile (Fmsy). Biomasa stocului este considerată a fi la un nivel care asigură producția maximă durabilă. B0,1 fluctuând de la valori peste acest nivel pentru nivelurile de recrutare medii și mici, în timp ce pentru nivelul de recrutare înalt se situează sub acest nivel. |
| --- | --- |

(8)

Poziția Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile, pentru a garanta că gestionarea resurselor piscicole se face în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, în special cu obiectivul de refacere progresivă și de menținere a populațiilor de stocuri de pește peste nivelurile de biomasă care pot asigura producția maximă durabilă (MSY), cu obiectivul de a oferi condiții pentru un pescuit viabil și competitiv din perspectivă economică și pentru industria de prelucrare și activitățile desfășurate pe uscat legate de pescuit. Potrivit Raportului pe 2018 (12) publicat de SCRS, capturile de ton roșu cu o rată de mortalitate prin pescuit de F0,1 sunt în conformitate cu o mortalitate prin pescuit consecventă cu obținerea producției maxime durabile (Fmsy). Biomasa stocului este considerată a fi la un nivel care asigură producția maximă durabilă. B0,1 fluctuând de la valori peste acest nivel pentru nivelurile de recrutare medii și mici, în timp ce pentru nivelul de recrutare înalt se situează sub acest nivel.

| (9) | Planul de gestionare ia în considerare caracteristicile specifice ale diverselor tipuri de unelte și tehnici de pescuit. În contextul punerii în aplicare a planului de gestionare, Uniunea și statele membre ar trebui să
  promoveze
  activitățile de pescuit costier și utilizarea unor unelte și tehnici de pescuit selective și cu impact redus asupra mediului
  , în special
  unelte și tehnici utilizate în cadrul pescuitului tradițional și artizanal, contribuind astfel la asigurarea unui nivel echitabil de trai pentru economiile locale. |
| --- | --- |

(9)

Planul de gestionare ia în considerare caracteristicile specifice ale diverselor tipuri de unelte și tehnici de pescuit. În contextul punerii în aplicare a planului de gestionare, Uniunea și statele membre ar trebui să
  promoveze
  activitățile de pescuit costier și utilizarea unor unelte și tehnici de pescuit selective și cu impact redus asupra mediului
  , în special
  unelte și tehnici utilizate în cadrul pescuitului tradițional și artizanal, contribuind astfel la asigurarea unui nivel echitabil de trai pentru economiile locale.

| (10) | Ar trebui să se țină seama de caracteristicile și nevoile specifice ale pescuitului artizanal și la scară mică. În plus față de dispozițiile relevante din Recomandarea 19-04 a ICCAT care elimină obstacolele din calea participării navelor costiere la scară mică la pescuitul de ton roșu, statele membre ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o distribuție echitabilă și transparentă a posibilităților de pescuit între flotele la scară mică, cele artizanale și cele mai mari, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui să se țină seama de caracteristicile și nevoile specifice ale pescuitului artizanal și la scară mică. În plus față de dispozițiile relevante din Recomandarea 19-04 a ICCAT care elimină obstacolele din calea participării navelor costiere la scară mică la pescuitul de ton roșu, statele membre ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o distribuție echitabilă și transparentă a posibilităților de pescuit între flotele la scară mică, cele artizanale și cele mai mari, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

| (11) | Pentru a asigura conformitatea cu politica comună în domeniul pescuitului, au fost adoptate acte legislative la nivelul UE în vederea stabilirii unui sistem de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, care include combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). În special, Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (13) instituie un sistem al Uniunii de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, bazat pe o abordare globală și integrată, astfel încât să se garanteze respectarea tuturor normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei (14) stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009. Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului (15) instituie un sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. Aceste regulamente includ deja dispoziții referitoare la licențe și autorizații de pescuit, anumite norme privind sistemele de monitorizare a navelor care acoperă o parte dintre măsurile prevăzute în Recomandarea
  19-04
  a ICCAT. Prin urmare, nu este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a asigura conformitatea cu politica comună în domeniul pescuitului, au fost adoptate acte legislative la nivelul UE în vederea stabilirii unui sistem de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, care include combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). În special, Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (13) instituie un sistem al Uniunii de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, bazat pe o abordare globală și integrată, astfel încât să se garanteze respectarea tuturor normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei (14) stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009. Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului (15) instituie un sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. Aceste regulamente includ deja dispoziții referitoare la licențe și autorizații de pescuit, anumite norme privind sistemele de monitorizare a navelor care acoperă o parte dintre măsurile prevăzute în Recomandarea
  19-04
  a ICCAT. Prin urmare, nu este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse în prezentul regulament.

| (12) | Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 introduce noțiunea de dimensiune minimă de referință pentru conservare. Pentru a asigura consecvența, ar trebui ca noțiunea de dimensiune minimă definită de ICCAT să fie implementată în dreptul Uniunii ca dimensiune minimă de referință pentru conservare. |
| --- | --- |

(12)

Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 introduce noțiunea de dimensiune minimă de referință pentru conservare. Pentru a asigura consecvența, ar trebui ca noțiunea de dimensiune minimă definită de ICCAT să fie implementată în dreptul Uniunii ca dimensiune minimă de referință pentru conservare.

| (13) | Conform Recomandării
  19-04
  a ICCAT, trebuie aruncat înapoi în mare tonul roșu care a fost capturat și care este sub dimensiunea minimă de referință a conservării, același lucru fiind valabil și pentru capturile de ton roșu care depășesc limitele capturilor accidentale stabilite în planurile anuale de pescuit. În scopul respectării de către Uniune a obligațiilor internaționale care îi revin în temeiul ICCAT, articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei (16) prevede derogări de la obligația de debarcare a tonului roșu în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) 2015/98 pune în aplicare anumite dispoziții ale Recomandării 
  19-04
  a ICCAT, care stabilește obligația de a arunca înapoi în mare tonul roșu pentru navele care își depășesc cota alocată sau nivelul maxim autorizat de capturi accidentale. Domeniul de aplicare al respectivului regulament delegat include navele implicate în pescuitul de agrement. În consecință, nu este necesar ca prezentul regulament să reglementeze aceste obligații de aruncare și de eliberare înapoi în mare și nu va aduce atingere dispozițiilor corespunzătoare din Regulamentul delegat (UE) 2015/98. |
| --- | --- |

(13)

Conform Recomandării
  19-04
  a ICCAT, trebuie aruncat înapoi în mare tonul roșu care a fost capturat și care este sub dimensiunea minimă de referință a conservării, același lucru fiind valabil și pentru capturile de ton roșu care depășesc limitele capturilor accidentale stabilite în planurile anuale de pescuit. În scopul respectării de către Uniune a obligațiilor internaționale care îi revin în temeiul ICCAT, articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei (16) prevede derogări de la obligația de debarcare a tonului roșu în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) 2015/98 pune în aplicare anumite dispoziții ale Recomandării 
  19-04
  a ICCAT, care stabilește obligația de a arunca înapoi în mare tonul roșu pentru navele care își depășesc cota alocată sau nivelul maxim autorizat de capturi accidentale. Domeniul de aplicare al respectivului regulament delegat include navele implicate în pescuitul de agrement. În consecință, nu este necesar ca prezentul regulament să reglementeze aceste obligații de aruncare și de eliberare înapoi în mare și nu va aduce atingere dispozițiilor corespunzătoare din Regulamentul delegat (UE) 2015/98.

| (14) | Cu ocazia reuniunii anuale din 2018, părțile contractante la convenție au recunoscut nevoia de consolidare a controalelor pentru anumite operațiuni care vizează tonul roșu. În acest sens, cu ocazia reuniunii anuale din 2018, s-a convenit că părțile contractante la convenție responsabile de creștere ar trebui să asigure trasabilitatea integrală a operațiunilor de plasare în cuști și să efectueze controale aleatorii pe baza analizei riscurilor. |
| --- | --- |

(14)

Cu ocazia reuniunii anuale din 2018, părțile contractante la convenție au recunoscut nevoia de consolidare a controalelor pentru anumite operațiuni care vizează tonul roșu. În acest sens, cu ocazia reuniunii anuale din 2018, s-a convenit că părțile contractante la convenție responsabile de creștere ar trebui să asigure trasabilitatea integrală a operațiunilor de plasare în cuști și să efectueze controale aleatorii pe baza analizei riscurilor.

| (15) | Regulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (17) prevede un document electronic de captură pentru tonul roșu („eBCD”), transpunând Recomandarea 09-11 a ICCAT de modificare a Recomandării 08-12. Recomandările 17-09 și 11-20 privind aplicarea eBCD au fost abrogate recent prin Recomandările 18-12 și 18-13. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 640/2010 a devenit caduc, iar Comisia
  a propus
  un nou regulament pentru transpunerea celor mai recente norme ICCAT privind eBCD. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să facă trimitere la Regulamentul (UE) nr. 640/2010 ci, în termeni mai generali, la programul de documentare a capturilor recomandat de ICCAT. |
| --- | --- |

(15)

Regulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (17) prevede un document electronic de captură pentru tonul roșu („eBCD”), transpunând Recomandarea 09-11 a ICCAT de modificare a Recomandării 08-12. Recomandările 17-09 și 11-20 privind aplicarea eBCD au fost abrogate recent prin Recomandările 18-12 și 18-13. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 640/2010 a devenit caduc, iar Comisia
  a propus
  un nou regulament pentru transpunerea celor mai recente norme ICCAT privind eBCD. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să facă trimitere la Regulamentul (UE) nr. 640/2010 ci, în termeni mai generali, la programul de documentare a capturilor recomandat de ICCAT.

| (16) | Având în vedere că anumite recomandări ale ICCAT sunt modificate frecvent de către părțile contractante ale ICCAT și vor fi probabil modificate în continuare în viitor, pentru a transpune rapid în dreptul Uniunii viitoarele recomandări ale ICCAT de modificare sau de completare a planului de gestionare al ICCAT, competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să fie delegată Comisiei, în privința următoarelor aspecte: ▌termenele de raportare a informațiilor, perioadele de timp ale sezoanelor de pescuit;
  derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate;
  dimensiunile minime de referință pentru conservare; procentele și parametrii, informațiile care trebuie comunicate Comisiei; sarcinile observatorilor naționali și regionali, motivele de refuzare a autorizației de a transfera pește; motivele pentru confiscarea capturilor și pentru ordonarea eliberării peștelui. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (18). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere că anumite recomandări ale ICCAT sunt modificate frecvent de către părțile contractante ale ICCAT și vor fi probabil modificate în continuare în viitor, pentru a transpune rapid în dreptul Uniunii viitoarele recomandări ale ICCAT de modificare sau de completare a planului de gestionare al ICCAT, competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să fie delegată Comisiei, în privința următoarelor aspecte: ▌termenele de raportare a informațiilor, perioadele de timp ale sezoanelor de pescuit;
  derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate;
  dimensiunile minime de referință pentru conservare; procentele și parametrii, informațiile care trebuie comunicate Comisiei; sarcinile observatorilor naționali și regionali, motivele de refuzare a autorizației de a transfera pește; motivele pentru confiscarea capturilor și pentru ordonarea eliberării peștelui. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (18). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (17) | Comisia, care reprezintă Uniunea în cadrul reuniunilor ICCAT, își exprimă anual acordul cu privire la o serie de recomandări cu caracter pur tehnic ale ICCAT, în special în ceea ce privește limitările capacității, cerințele referitoare la jurnalele de bord, formularele de raport de capturi, transbordarea și declarațiile de transfer, informațiile minime pentru autorizațiile de pescuit, numărul minim de nave de pescuit în raport cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională, specificațiile programului de inspecție și de observare, standardele pentru înregistrarea video, protocoalele de eliberare a peștilor, standardele privind tratarea peștilor morți, declarațiile de plasare în cuști sau standardele sistemelor de monitorizare a navelor, care sunt transpuse în anexele I-XV la prezentul regulament. Comisia ar trebui să dețină competențe de a adopta acte delegate de modificare sau completare a anexelor I-XV, în concordanță cu recomandările modificate sau completate ale ICCAT. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(17)

Comisia, care reprezintă Uniunea în cadrul reuniunilor ICCAT, își exprimă anual acordul cu privire la o serie de recomandări cu caracter pur tehnic ale ICCAT, în special în ceea ce privește limitările capacității, cerințele referitoare la jurnalele de bord, formularele de raport de capturi, transbordarea și declarațiile de transfer, informațiile minime pentru autorizațiile de pescuit, numărul minim de nave de pescuit în raport cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională, specificațiile programului de inspecție și de observare, standardele pentru înregistrarea video, protocoalele de eliberare a peștilor, standardele privind tratarea peștilor morți, declarațiile de plasare în cuști sau standardele sistemelor de monitorizare a navelor, care sunt transpuse în anexele I-XV la prezentul regulament. Comisia ar trebui să dețină competențe de a adopta acte delegate de modificare sau completare a anexelor I-XV, în concordanță cu recomandările modificate sau completate ale ICCAT. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (18) | Recomandările ICCAT care reglementează pescuitul de ton roșu (operațiunile legate de capturare, transfer, transport, plasare în cuști, creștere, recoltare și transport) sunt extrem de dinamice. Noi tehnologii pentru controlarea și gestionarea pescuitului, care trebuie să fie utilizate în mod uniform de către statele membre, sunt dezvoltate în permanență (de exemplu, camere stereoscopice și metode alternative). În mod similar, trebuie să se elaboreze și proceduri operaționale acolo unde este necesar, pentru a ajuta statele membre să se conformeze cu normele ICCAT consacrate în prezentul regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind reportarea tonului roșu viu, operațiunile de transfer și de plasare în cuști. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (19). |
| --- | --- |

(18)

Recomandările ICCAT care reglementează pescuitul de ton roșu (operațiunile legate de capturare, transfer, transport, plasare în cuști, creștere, recoltare și transport) sunt extrem de dinamice. Noi tehnologii pentru controlarea și gestionarea pescuitului, care trebuie să fie utilizate în mod uniform de către statele membre, sunt dezvoltate în permanență (de exemplu, camere stereoscopice și metode alternative). În mod similar, trebuie să se elaboreze și proceduri operaționale acolo unde este necesar, pentru a ajuta statele membre să se conformeze cu normele ICCAT consacrate în prezentul regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind reportarea tonului roșu viu, operațiunile de transfer și de plasare în cuști. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (19).

| (19) | Actele delegate și actele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a viitoarelor recomandări ale ICCAT în dreptul Uniunii prin intermediul procedurii legislative ordinare. |
| --- | --- |

(19)

Actele delegate și actele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a viitoarelor recomandări ale ICCAT în dreptul Uniunii prin intermediul procedurii legislative ordinare.

| (20) | Întrucât prezentul regulament va prevedea un plan nou și cuprinzător de gestionare pentru tonul roșu, dispozițiile privind tonul roșu stabilite în Regulamentele (UE) 2017/2107 (20) și (UE) 2019/833 (21) ale Parlamentului European și ale Consiliului ar trebui să fie eliminate. În ceea ce privește articolul 43 din Regulamentul (UE) 2017/2107, partea corespunzătoare peștelui-spadă mediteraneean a fost inclusă în Regulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al Consiliului (22). Anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001 al Consiliului (23) trebuie, de asemenea, eliminate. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1936/2001, (UE) nr. 2017/2107 și (UE) nr. 2019/833 ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(20)

Întrucât prezentul regulament va prevedea un plan nou și cuprinzător de gestionare pentru tonul roșu, dispozițiile privind tonul roșu stabilite în Regulamentele (UE) 2017/2107 (20) și (UE) 2019/833 (21) ale Parlamentului European și ale Consiliului ar trebui să fie eliminate. În ceea ce privește articolul 43 din Regulamentul (UE) 2017/2107, partea corespunzătoare peștelui-spadă mediteraneean a fost inclusă în Regulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al Consiliului (22). Anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001 al Consiliului (23) trebuie, de asemenea, eliminate. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1936/2001, (UE) nr. 2017/2107 și (UE) nr. 2019/833 ar trebui modificate în consecință.

| (21) | Recomandarea 18-02 a ICCAT a abrogat Recomandarea 17-07, întrucât starea stocului nu mai necesita măsurile de urgență prevăzute în planul de refacere a stocului de ton roșu instituit prin recomandarea respectivă. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1627, care a instituit planul de refacere, ar trebui să fie abrogat, |
| --- | --- |

(21)

Recomandarea 18-02 a ICCAT a abrogat Recomandarea 17-07, întrucât starea stocului nu mai necesita măsurile de urgență prevăzute în planul de refacere a stocului de ton roșu instituit prin recomandarea respectivă. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1627, care a instituit planul de refacere, ar trebui să fie abrogat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește normele generale pentru punerea în aplicare uniformă și eficientă de către Uniune a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu (Thunnus thynnus) din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, astfel cum a fost adoptat de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic („ICCAT”).

Articolul 2

Domeniu de aplicare

Prezentul regulament se aplică:

| (a) | navelor de pescuit ale Uniunii și navelor Uniunii implicate în activități de pescuit recreativ și care:






  — | capturează ton roșu în zona reglementată de convenție; și |
| --- | --- | --- |

(a)

navelor de pescuit ale Uniunii și navelor Uniunii implicate în activități de pescuit recreativ și care:

—

capturează ton roșu în zona reglementată de convenție; și

| — | transbordează sau transportă la bord, inclusiv în afara zonei reglementate de convenție, ton roșu capturat în zona reglementată de convenție; |
| --- | --- |

—

transbordează sau transportă la bord, inclusiv în afara zonei reglementate de convenție, ton roșu capturat în zona reglementată de convenție;

| (b) | fermelor piscicole din Uniune; |
| --- | --- |

(b)

fermelor piscicole din Uniune;

| (c) | navelor de pescuit ale țărilor terțe și navelor țărilor terțe care practică pescuitul recreativ, care operează în apele Uniunii și capturează ton roșu în zona reglementată de convenție; |
| --- | --- |

(c)

navelor de pescuit ale țărilor terțe și navelor țărilor terțe care practică pescuitul recreativ, care operează în apele Uniunii și capturează ton roșu în zona reglementată de convenție;

| (d) | navelor din țări terțe care sunt inspectate în porturi din statele membre și care au la bord ton roșu capturat în zona reglementată de convenție sau produse din pește provenite de la tonul roșu capturat în apele Uniunii care nu au fost debarcate sau transbordate anterior în porturi. |
| --- | --- |

(d)

navelor din țări terțe care sunt inspectate în porturi din statele membre și care au la bord ton roșu capturat în zona reglementată de convenție sau produse din pește provenite de la tonul roșu capturat în apele Uniunii care nu au fost debarcate sau transbordate anterior în porturi.

Articolul 3

Obiectiv

Obiectivul prezentului regulament este
  punerea în aplicare a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu, astfel cum a fost adoptat de ICCAT, care are drept scop
  menținerea unei biomase a tonului roșu peste nivelurile care pot asigura producția maximă durabilă.

Articolul 4

Relația cu alte acte legislative ale Uniunii

Cu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel, dispozițiile prezentului regulament se aplică fără a aduce atingere altor acte ale Uniunii care reglementează sectorul pescuitului, în special:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului;

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat; |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;

| (3) | Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului (24) privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe; |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului (24) privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe;

| (4) | Regulamentul (UE) 2017/2107 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT); |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) 2017/2107 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);

| (5) | Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului
   (25)

  privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului
   (25)

  privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice.

Articolul 5

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „ICCAT” înseamnă Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic; |
| --- | --- |

1.

„ICCAT” înseamnă Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic;

| 2. | „convenția” înseamnă Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic; |
| --- | --- |

2.

„convenția” înseamnă Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic;

| 3. | „navă de pescuit” înseamnă orice navă cu motor utilizată în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu, inclusiv navele de capturare, navele de prelucrare a peștelui, navele de sprijin, remorcherele, navele implicate în operațiuni de transbordare și navele de transport echipate pentru transportul produselor din ton, precum și navele auxiliare, cu excepția portcontainerelor; |
| --- | --- |

3.

„navă de pescuit” înseamnă orice navă cu motor utilizată în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu, inclusiv navele de capturare, navele de prelucrare a peștelui, navele de sprijin, remorcherele, navele implicate în operațiuni de transbordare și navele de transport echipate pentru transportul produselor din ton, precum și navele auxiliare, cu excepția portcontainerelor;

| 4. | „ton roșu viu” înseamnă tonul roșu care este păstrat viu o anumită perioadă de timp într-o capcană pentru ton sau care este transferat viu într-o fermă piscicolă ▌; |
| --- | --- |

4.

„ton roșu viu” înseamnă tonul roșu care este păstrat viu o anumită perioadă de timp într-o capcană pentru ton sau care este transferat viu într-o fermă piscicolă ▌;

| 5. | „SCRS” înseamnă Comitetul permanent pentru cercetare și statistică al ICCAT; |
| --- | --- |

5.

„SCRS” înseamnă Comitetul permanent pentru cercetare și statistică al ICCAT;

| 6. | „pescuit recreativ” înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele biologice marine ▌; |
| --- | --- |

6.

„pescuit recreativ” înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele biologice marine ▌;

| 7. | „pescuit sportiv” înseamnă pescuitul necomercial practicat de persoane care sunt membre ale unei organizații sportive naționale sau care dețin un permis național de pescuit sportiv; |
| --- | --- |

7.

„pescuit sportiv” înseamnă pescuitul necomercial practicat de persoane care sunt membre ale unei organizații sportive naționale sau care dețin un permis național de pescuit sportiv;

| 8. | „remorcher” înseamnă orice navă utilizată pentru tractarea cuștilor; |
| --- | --- |

8.

„remorcher” înseamnă orice navă utilizată pentru tractarea cuștilor;

| 9. | „navă de prelucrare” înseamnă o navă la bordul căreia produsele pescărești sunt supuse, înainte de ambalare, unuia sau mai multora dintre următoarele procese: filetare sau tranșare, congelare și/sau prelucrare; |
| --- | --- |

9.

„navă de prelucrare” înseamnă o navă la bordul căreia produsele pescărești sunt supuse, înainte de ambalare, unuia sau mai multora dintre următoarele procese: filetare sau tranșare, congelare și/sau prelucrare;

| 10. | „navă auxiliară” înseamnă orice navă utilizată pentru transportul tonului roșu mort (neprelucrat) dintr-o cușcă de transport/creștere, dintr-o navă de pescuit cu plasă-pungă sau dintr-o capcană către un port desemnat și/sau către o navă de prelucrare; |
| --- | --- |

10.

„navă auxiliară” înseamnă orice navă utilizată pentru transportul tonului roșu mort (neprelucrat) dintr-o cușcă de transport/creștere, dintr-o navă de pescuit cu plasă-pungă sau dintr-o capcană către un port desemnat și/sau către o navă de prelucrare;

| 11. | „capcană” înseamnă o unealtă staționară fixată de substrat, care conține, de obicei, o plasă de ghidaj care dirijează tonul roșu într-un spațiu delimitat sau într-o serie de spații delimitate unde este păstrat înainte de recoltare sau de creștere; |
| --- | --- |

11.

„capcană” înseamnă o unealtă staționară fixată de substrat, care conține, de obicei, o plasă de ghidaj care dirijează tonul roșu într-un spațiu delimitat sau într-o serie de spații delimitate unde este păstrat înainte de recoltare sau de creștere;

| 12. | „plase pungă” înseamnă orice setcă înconjurătoare ale cărei capete inferioare sunt reunite cu ajutorul unui cablu de strângere petrecut printr-o serie de inele dispuse de-a lungul cablului de ancorare, care permite strângerea plasei sub forma unei pungi și închiderea acesteia; |
| --- | --- |

12.

„plase pungă” înseamnă orice setcă înconjurătoare ale cărei capete inferioare sunt reunite cu ajutorul unui cablu de strângere petrecut printr-o serie de inele dispuse de-a lungul cablului de ancorare, care permite strângerea plasei sub forma unei pungi și închiderea acesteia;

| 13. | „plasare în cuști” înseamnă transferul tonului roșu viu
  din cușca de transport sau din capcană în cuștile de creștere sau de îngrășare
  ; |
| --- | --- |

13.

„plasare în cuști” înseamnă transferul tonului roșu viu
  din cușca de transport sau din capcană în cuștile de creștere sau de îngrășare
  ;

| 14. | „navă de capturare” înseamnă o navă utilizată în scopul capturării comerciale a resurselor de ton roșu; |
| --- | --- |

14.

„navă de capturare” înseamnă o navă utilizată în scopul capturării comerciale a resurselor de ton roșu;

| 15. | „fermă piscicolă” înseamnă o zonă marină delimitată clar prin coordonate geografice, utilizată pentru îngrășarea sau creșterea tonului roșu capturat cu ajutorul capcanelor și/sau al navelor de pescuit cu plasă-pungă. Fermele piscicole ar putea avea mai multe spații de creștere, toate fiind delimitate prin coordonate geografice, cu o definire clară a longitudinii și latitudinii pentru fiecare punct al poligonului; |
| --- | --- |

15.

„fermă piscicolă” înseamnă o zonă marină delimitată clar prin coordonate geografice, utilizată pentru îngrășarea sau creșterea tonului roșu capturat cu ajutorul capcanelor și/sau al navelor de pescuit cu plasă-pungă. Fermele piscicole ar putea avea mai multe spații de creștere, toate fiind delimitate prin coordonate geografice, cu o definire clară a longitudinii și latitudinii pentru fiecare punct al poligonului;

| 16. | „creștere” sau „îngrășare” înseamnă plasarea tonului roșu în cuști în cadrul unor ferme piscicole și hrănirea acestuia în scopul îngrășării și al măririi biomasei totale; |
| --- | --- |

16.

„creștere” sau „îngrășare” înseamnă plasarea tonului roșu în cuști în cadrul unor ferme piscicole și hrănirea acestuia în scopul îngrășării și al măririi biomasei totale;

| 17. | „recoltare” înseamnă uciderea tonului roșu în ferme piscicole sau capcane; |
| --- | --- |

17.

„recoltare” înseamnă uciderea tonului roșu în ferme piscicole sau capcane;

| 18. | „cameră stereoscopică” înseamnă o cameră cu două sau mai multe obiective, fiecare obiectiv având un senzor de imagine separat sau un cadru de peliculă separat, care permite înregistrarea de imagini tridimensionale în scopul măsurării lungimii peștelui
  și a precizării numărului și a greutății exemplarelor de ton roșu
  ; |
| --- | --- |

18.

„cameră stereoscopică” înseamnă o cameră cu două sau mai multe obiective, fiecare obiectiv având un senzor de imagine separat sau un cadru de peliculă separat, care permite înregistrarea de imagini tridimensionale în scopul măsurării lungimii peștelui
  și a precizării numărului și a greutății exemplarelor de ton roșu
  ;

| 19. | „navă de pescuit costier la scară mică” este o navă de capturare cu cel puțin trei din cele cinci caracteristici de mai jos:






  (a) | lungime totală < 12 m; |
| --- | --- | --- |

19.

„navă de pescuit costier la scară mică” este o navă de capturare cu cel puțin trei din cele cinci caracteristici de mai jos:

(a)

lungime totală < 12 m;

| (b) | nava pescuiește exclusiv în apele aflate sub jurisdicția statului membru de pavilion; |
| --- | --- |

(b)

nava pescuiește exclusiv în apele aflate sub jurisdicția statului membru de pavilion;

| (c) | campaniile de pescuit au o durată mai mică de 24 de ore; |
| --- | --- |

(c)

campaniile de pescuit au o durată mai mică de 24 de ore;

| (d) | numărul maxim al membrilor echipajului este stabilit la patru persoane; sau |
| --- | --- |

(d)

numărul maxim al membrilor echipajului este stabilit la patru persoane; sau

| (e) | nava pescuiește utilizând tehnici selective și cu un impact redus asupra mediului; |
| --- | --- |

(e)

nava pescuiește utilizând tehnici selective și cu un impact redus asupra mediului;

| 20. | „operațiune comună de pescuit” înseamnă orice operațiune desfășurată între două sau mai multe nave cu plasă-pungă, în cadrul căreia captura unei nave cu plasă-pungă se atribuie uneia sau mai multor alte nave cu plasă-pungă conform unei chei de repartizare convenite în prealabil; |
| --- | --- |

20.

„operațiune comună de pescuit” înseamnă orice operațiune desfășurată între două sau mai multe nave cu plasă-pungă, în cadrul căreia captura unei nave cu plasă-pungă se atribuie uneia sau mai multor alte nave cu plasă-pungă conform unei chei de repartizare convenite în prealabil;

| 21. | „pescuit activ” înseamnă, în cazul oricărei nave de capturare, faptul că aceasta vizează tonul roșu în cursul unui anumit sezon de pescuit; |
| --- | --- |

21.

„pescuit activ” înseamnă, în cazul oricărei nave de capturare, faptul că aceasta vizează tonul roșu în cursul unui anumit sezon de pescuit;

| 22. | „BCD” înseamnă un document privind capturile de ton roșu; |
| --- | --- |

22.

„BCD” înseamnă un document privind capturile de ton roșu;

| 23. | „eBCD” înseamnă un document electronic privind capturile de ton roșu; |
| --- | --- |

23.

„eBCD” înseamnă un document electronic privind capturile de ton roșu;

| 24. | „zona reglementată de convenție” înseamnă zona geografică definită la articolul 1 din convenție; |
| --- | --- |

24.

„zona reglementată de convenție” înseamnă zona geografică definită la articolul 1 din convenție;

| 25. | „transbordare” înseamnă descărcarea cantității totale sau a unei cantități oarecare de produse pescărești aflate la bordul unei nave de pescuit pe o altă navă de pescuit. Totuși, descărcarea de ton roșu mort din plasa-pungă, din capcană sau de pe remorcher pe o navă auxiliară nu se consideră transbordare; |
| --- | --- |

25.

„transbordare” înseamnă descărcarea cantității totale sau a unei cantități oarecare de produse pescărești aflate la bordul unei nave de pescuit pe o altă navă de pescuit. Totuși, descărcarea de ton roșu mort din plasa-pungă, din capcană sau de pe remorcher pe o navă auxiliară nu se consideră transbordare;

| 26. | „transfer de control” înseamnă orice transfer suplimentar care este efectuat la cererea operatorilor navelor de pescuit/fermelor sau a autorităților de control în scopul de a se verifica numărul de pești transferați; |
| --- | --- |

26.

„transfer de control” înseamnă orice transfer suplimentar care este efectuat la cererea operatorilor navelor de pescuit/fermelor sau a autorităților de control în scopul de a se verifica numărul de pești transferați;

| 27. | „cameră de control” înseamnă o cameră stereoscopică și/sau o cameră obișnuită de luat vederi care este utilizată la efectuarea controalelor prevăzute în prezentul regulament; |
| --- | --- |

27.

„cameră de control” înseamnă o cameră stereoscopică și/sau o cameră obișnuită de luat vederi care este utilizată la efectuarea controalelor prevăzute în prezentul regulament;

| 28. | „PCC” înseamnă o parte contractantă la convenție și o parte, entitate sau entitate de pescuit necontractantă colaboratoare; |
| --- | --- |

28.

„PCC” înseamnă o parte contractantă la convenție și o parte, entitate sau entitate de pescuit necontractantă colaboratoare;

| 29. | „navă de pescuit pelagic de mari dimensiuni cu paragate” înseamnă o navă de pescuit pelagic cu paragate cu o lungime totală de peste 24 de metri; |
| --- | --- |

29.

„navă de pescuit pelagic de mari dimensiuni cu paragate” înseamnă o navă de pescuit pelagic cu paragate cu o lungime totală de peste 24 de metri;

| 30. | „transfer” înseamnă orice transfer:






  (a) | de ton roșu viu din plasa navei de capturare în cușca de transport; |
| --- | --- | --- |

30.

„transfer” înseamnă orice transfer:

(a)

de ton roșu viu din plasa navei de capturare în cușca de transport;

| (b) | de ton roșu viu din cușca de transport într-o altă cușcă de transport; |
| --- | --- |

(b)

de ton roșu viu din cușca de transport într-o altă cușcă de transport;

| (c) | al cuștii cu ton roșu viu de pe un remorcher pe un alt remorcher; |
| --- | --- |

(c)

al cuștii cu ton roșu viu de pe un remorcher pe un alt remorcher;

| (d) | al cuștii cu
  ton roșu viu dintr-o fermă piscicolă în alta sau
  de ton roșu viu
  între diferite cuști din cadrul aceleiași ferme; |
| --- | --- |

(d)

al cuștii cu
  ton roșu viu dintr-o fermă piscicolă în alta sau
  de ton roșu viu
  între diferite cuști din cadrul aceleiași ferme;

| (e) | de ton roșu viu din capcană în cușca de transport independent de prezența unui remorcher; |
| --- | --- |

(e)

de ton roșu viu din capcană în cușca de transport independent de prezența unui remorcher;

| 31. | „operator” înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor pescărești și de acvacultură; |
| --- | --- |

31.

„operator” înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor pescărești și de acvacultură;

| 32. | „grupă de unelte” înseamnă un grup de nave de pescuit care utilizează aceleași unelte, pentru care a fost alocată o cotă de grup; |
| --- | --- |

32.

„grupă de unelte” înseamnă un grup de nave de pescuit care utilizează aceleași unelte, pentru care a fost alocată o cotă de grup;

| 33. | „efort de pescuit” înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit;
  în cazul unui grup de nave de pescuit, înseamnă suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup; |
| --- | --- |

33.

„efort de pescuit” înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit;
  în cazul unui grup de nave de pescuit, înseamnă suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;

| 34. | „statul membru responsabil” înseamnă statul membru de pavilion sau statul membru sub jurisdicția căruia se află ferma piscicolă sau capcana în cauză. |
| --- | --- |

34.

„statul membru responsabil” înseamnă statul membru de pavilion sau statul membru sub jurisdicția căruia se află ferma piscicolă sau capcana în cauză.

CAPITOLUL II

MĂSURI DE GESTIONARE

Articolul 6

Condiții aferente măsurilor de gestionare a pescuitului

(1)   Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că efortul de pescuit al navelor sale de capturare și al capcanelor sale este proporțional cu posibilitățile de pescuit de ton roșu de care dispune statul membru respectiv în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Măsurile adoptate de statele membre includ stabilirea cotelor individuale pentru navele lor de capturare cu o lungime de peste 24 de metri incluse în lista navelor autorizate menționată la articolul 26.

(2)   Statele membre obligă navele de capturare să se îndrepte imediat către un port indicat de acestea în cazul în care cota individuală este considerată a fi epuizată, în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

(3)   Operațiunile de navlosire nu sunt permise pentru pescuitul tonului roșu.

Articolul 7

Reportarea tonului roșu viu nerecoltat

▌

(1)   ▌Recoltarea tonului roșu viu nerecoltat
  provenind dintr-o captură făcută într-un an precedent în cadrul unei ferme
  poate fi permisă
  numai
  în cazul în care
  statul membru
  instituie un sistem consolidat de control și îl raportează
  Comisiei
  . Sistemul respectiv face parte din planul de inspecție al statului membru menționat la articolul 13 și include cel puțin măsurile stabilite la
  articolele 53 și 61
  .

(2)   Înainte de începerea unui sezon de pescuit, statele membre responsabile de fermele piscicole efectuează o evaluare aprofundată a tuturor cantităților de ton roșu viu reportate după recoltarea generală din fermele aflate sub jurisdicția lor. În acest scop, toate cantitățile de ton roșu viu reportate în anul de capturare care
  nu au făcut
  obiectul recoltării generale în fermele piscicole sunt transferate în alte cuști prin utilizarea unor sisteme cu camere stereoscopice sau a unor metode alternative, cu condiția să garanteze același nivel de precizie și acuratețe, în conformitate cu articolul 51. Trasabilitatea documentată integral va fi asigurată în orice moment. Reportarea tonului roșu din anii care nu au făcut obiectul recoltei
  generale
  trebuie să fie controlată anual
  aplicând
  aceeași procedură
  unor eșantioane adecvate
  pe baza evaluării riscurilor.

(3)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care să se stabilească norme detaliate de instituire a unui sistem consolidat de control pentru reportarea cantităților de ton roșu viu. Respectivele acte de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.

Articolul 8

Reportarea cotelor neutilizate

Nu este permisă reportarea cotelor neutilizate.

Articolul 9

Transferuri de cote

(1)   Transferurile de cote dintre Uniune și alte PCC se realizează doar cu autorizația prealabilă a statelor membre și/sau a PCC în cauză. Comisia înștiințează Secretariatul ICCAT cu 48 de ore înainte de transferarea cotelor.

(2)   Transferul de cote în cadrul grupelor de unelte, al cotelor pentru capturile accidentale și al cotelor individuale de pescuit pentru fiecare stat membru este permis, cu condiția ca statul (statele) membru (membre) vizat (vizate) să informeze în prealabil Comisia cu privire la aceste transferuri, astfel încât Comisia să poată informa Secretariatul ICCAT înainte de intrarea în vigoare a transferului.

Articolul 10

Deducerea cotelor în cazul cantităților pescuite în exces

Dacă statele membre depășesc cotele care le-au fost alocate, iar această situație nu poate fi remediată prin schimbul de cote în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, se aplică articolele 37 și 105 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

Articolul 11

Planurile anuale de pescuit

(1)   Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de pescuit pentru tonul roșu stabilește un plan anual de pescuit. Planul conține, cel puțin, următoarele informații
  pentru navele de capturare și capcane
  :

| (a) | cotele alocate fiecărei grupe de unelte, inclusiv cotele pentru capturile accidentale; |
| --- | --- |

(a)

cotele alocate fiecărei grupe de unelte, inclusiv cotele pentru capturile accidentale;

| (b) | după caz, metoda utilizată pentru alocarea și gestionarea cotelor; |
| --- | --- |

(b)

după caz, metoda utilizată pentru alocarea și gestionarea cotelor;

| (c) | măsurile pentru asigurarea respectării cotelor individuale; |
| --- | --- |

(c)

măsurile pentru asigurarea respectării cotelor individuale;

| (d) | sezoanele de pescuit deschise pentru fiecare categorie de unelte; |
| --- | --- |

(d)

sezoanele de pescuit deschise pentru fiecare categorie de unelte;

| (e) | informații privind porturile desemnate; |
| --- | --- |

(e)

informații privind porturile desemnate;

| (f) | normele privind capturile accidentale; și |
| --- | --- |

(f)

normele privind capturile accidentale; și

| (g) | numărul de nave
  de capturare
  , altele decât traulerele de fund, cu o lungime de peste 24 de metri, și navele de pescuit cu plasă-pungă care sunt autorizate să efectueze operațiuni pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. |
| --- | --- |

(g)

numărul de nave
  de capturare
  , altele decât traulerele de fund, cu o lungime de peste 24 de metri, și navele de pescuit cu plasă-pungă care sunt autorizate să efectueze operațiuni pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.

(2)   Statele membre
  care dispun de nave de pescuit
  costier la scară mică autorizate să pescuiască ton roșu
  se străduiesc să aloce acestor nave o cotă sectorială specifică
  și includ această alocare în planurile lor de pescuit. Ele includ, de asemenea, în planurile lor de monitorizare, control și inspecție măsurile suplimentare pentru a monitoriza îndeaproape utilizarea cotelor de către flota respectivă. Statele membre pot autoriza un număr diferit de nave să utilizeze pe deplin posibilitățile lor de pescuit, utilizând parametrii menționați la alineatul (1).

(3)   Portugalia și Spania pot aloca cote sectoriale pentru navele de pescuit cu momeală care operează în apele Uniunii din arhipelagurile insulelor Azore, Madeira și Canare. Cota sectorială este inclusă în planurile lor anuale de pescuit, iar măsurile suplimentare de monitorizare a utilizării acesteia sunt definite clar în planurile lor anuale de monitorizare, control și inspecție.

(4)   Atunci când statele membre alocă cote sectoriale în conformitate cu alineatele (2) sau (3), nu se aplică cerința privind cota minimă de 5 tone prevăzută în actul Uniunii aflat în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit.

(5)   Orice modificare a planului anual de pescuit este transmisă de către statul membru vizat Comisiei, cu cel puțin trei zile lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare. Comisia informează secretariatul ICCAT cu privire la modificare cu cel puțin o zi lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare.

Articolul 12

Alocarea posibilităților de pescuit

În conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în momentul alocării posibilităților de pescuit de care dispun, statele membre utilizează criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice și, de asemenea,
  asigură
  o distribuție echitabilă a cotelor naționale între diferitele segmente de flotă, ținând seama în special de pescuitul tradițional și artizanal și
  oferă
  stimulente pentru navele de pescuit din Uniune care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact redus asupra mediului.

Articolul 13

Planurile anuale de gestionare a capacității de pescuit

Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de gestionare a capacității de pescuit. În acel plan, statele membre își adaptează numărul de nave
  de capturare și de capcane
  astfel încât să se asigure că capacitatea de pescuit corespunde posibilităților de pescuit alocate navelor de capturare
  și capcanelor
  în perioada de timp relevantă. Statele membre își adaptează capacitatea de pescuit utilizând parametrii definiți în actul Uniunii în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit. Adaptarea capacității de pescuit
  a Uniunii
  pentru navele de pescuit cu plasă-pungă este limitată la o variație maximă de 20 % față de valoarea de referință a capacității de pescuit din 2018.

Articolul 14

Planurile anuale de inspecție

Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de inspecție în vederea asigurării conformității cu prezentul regulament. Statele membre înaintează Comisiei planurile lor. Planurile respective se întocmesc în conformitate cu:

| (a) | obiectivele, prioritățile și procedurile, precum și criteriile pentru activitățile de inspecție, care sunt stabilite în programul specific de control și inspecție având ca obiect tonul roșu, instituit în temeiul articolului 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

(a)

obiectivele, prioritățile și procedurile, precum și criteriile pentru activitățile de inspecție, care sunt stabilite în programul specific de control și inspecție având ca obiect tonul roșu, instituit în temeiul articolului 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

| (b) | programul național de acțiuni de control pentru tonul roșu, instituit în temeiul articolului 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(b)

programul național de acțiuni de control pentru tonul roșu, instituit în temeiul articolului 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

Articolul 15

Planurile anuale de gestionare a activității de creștere

(1)   Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu instituie un plan anual de gestionare a activității de creștere.

(2)   În planul anual de gestionare a activității de creștere, fiecare stat membru se asigură că capacitatea totală de intrare și capacitatea totală de creștere corespund cu cantitatea estimată de ton roșu disponibilă pentru creștere.

(3)   Statele membre își limitează capacitatea de creștere pentru ton în funcție de capacitatea totală de creștere înregistrată în „registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu” al ICCAT sau de capacitatea care a fost autorizată și declarată la ICCAT în 2018.

(4)   În ceea ce privește tonul roșu capturat în sălbăticie, volumul maxim al intrărilor în fermele piscicole ale unui stat membru este limitat la nivelul cantităților de intrare înregistrate la ICCAT în „registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu” de fermele piscicole ale respectivului stat membru în anii 2005, 2006, 2007 sau 2008.

(5)   În cazul în care un stat membru trebuie să majoreze volumul maxim al intrărilor de ton sălbatic capturat în una sau mai multe dintre fermele sale piscicole de ton, majorarea este proporțională cu posibilitățile de pescuit alocate statului membru respectiv
  și eventualele importuri
  de ton roșu viu
  dintr-un alt stat membru sau de la o altă parte contractantă
  .

(6)   Statele membre responsabile de fermele piscicole se asigură că oamenilor de știință însărcinați de către SCRS pentru testele de identificare a ratelor de creștere în timpul perioadei de îngrășare li se asigură accesul în fermele piscicole și asistență pentru efectuarea sarcinilor lor.

(7)
     
  După caz, statele membre transmit Comisiei, până la data de 15 mai a fiecărui an, planuri de gestionare a activității de creștere revizuite.

Articolul 16

Transmiterea planurilor anuale

(1)   Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu transmite Comisiei următoarele planuri:

| (a) | planul anual de pescuit pentru navele de capturare și capcanele care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, stabilit în conformitate cu articolul 11; |
| --- | --- |

(a)

planul anual de pescuit pentru navele de capturare și capcanele care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, stabilit în conformitate cu articolul 11;

| (b) | planul anual de gestionare a capacității de pescuit, stabilit în conformitate cu articolul 13; |
| --- | --- |

(b)

planul anual de gestionare a capacității de pescuit, stabilit în conformitate cu articolul 13;

| (c) | planul anual de inspecție, stabilit în conformitate cu articolul 14; și |
| --- | --- |

(c)

planul anual de inspecție, stabilit în conformitate cu articolul 14; și

| (d) | planul anual de gestionare a activității de creștere, stabilit în conformitate cu articolul 15. |
| --- | --- |

(d)

planul anual de gestionare a activității de creștere, stabilit în conformitate cu articolul 15.

(2)   Comisia compilează planurile menționate la alineatul (1) și le utilizează pentru stabilirea planului anual al Uniunii. Comisia transmite planul Uniunii Secretariatului ICCAT până la data de 15 februarie a fiecărui an, pentru a fi discutat și aprobat de ICCAT.

(3)   În cazul în care un stat membru nu transmite Comisiei oricare dintre planurile menționate la alineatul (1) în termenul prevăzut
  la alineatul respectiv,
  Comisia
  poate decide să transmită planul Uniunii Secretariatului ICCAT fără să includă planurile statului membru vizat. La cererea statului membru vizat, Comisia se străduiește să ia în considerare unul dintre planurile menționate la alineatul (1) și prezentat după termenul-limită prevăzut la alineatul respectiv, dar înainte de termenul prevăzut la alineatul (2). În cazul în care un plan prezentat de un stat membru nu respectă dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a activității de creștere și conține o greșeală gravă care poate determina Comisia ICCAT să nu aprobe planul anual al Uniunii, Comisia poate decide
  să transmită Secretariatului ICCAT planul
  anual
  al Uniunii fără să includă planurile statului membru vizat.
  Comisia informează statul membru vizat cât mai curând posibil și se străduiește să includă orice planuri revizuite prezentate de statul membru respectiv în planul Uniunii sau în modificările aduse planului Uniunii, cu condiția ca acestea să respecte dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a creșterii.

CAPITOLUL III

MĂSURI TEHNICE

Articolul 17

Sezoanele de pescuit

(1)   În perioada cuprinsă între 26 mai și 1 iulie, se permite pescuitul de ton roșu cu plasă-pungă în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.

(2)
     
  Prin derogare de la alineatul (1), Cipru și Grecia pot solicita în planurile lor anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă care arborează pavilionul lor să li se permită să pescuiască, de la 15 mai până la 1 iulie, ton roșu în estul Mării Mediterane (zonele de pescuit 37.3.1 și 37.3.2 ale FAO).

(3)   Prin derogare de la alineatul (1), Croația poate solicita în planurile sale anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă aflate sub pavilionul său să li se permită să pescuiască, până la 15 iulie, ton roșu în Marea Adriatică în scopul creșterii (zona de pescuit 37.2.1 a FAO).

(4)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care un stat membru demonstrează că, din cauza
  condițiilor meteorologice
  , unele dintre navele sale de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană nu au fost în măsură să își utilizeze zilele de pescuit normale, în cursul unui an, statul membru respectiv poate
  decide ca, pentru fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă afectată de situația respectivă, sezonul de pescuit menționat la alineatul (1) să se prelungească cu un număr echivalent de zile pierdute de până la
  10 zile ▌. Lipsa de activitate a navelor vizate și, în cazul unei operațiuni comune de pescuit, a tuturor navelor implicate, este justificată în mod corespunzător prin rapoarte meteorologice și prin pozițiile înregistrate în VMS.

(5)   Pescuitul tonului roșu este permis în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană pentru navele cu paragate flotante de mari dimensiuni în perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 mai.

(6)   Statele membre instituie sezoane de pescuit pentru flotele lor, altele decât navele cu plase-pungă și navele cu paragate flotante de mari dimensiuni, în cadrul planurilor lor anuale de pescuit.

Articolul 18

Obligația de debarcare

Dispozițiile prezentului capitol nu aduc atingere articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și niciunei derogări aplicabile acestuia.

Articolul 19

Dimensiunea minimă de referință pentru conservare

(1)   Este interzisă capturarea, reținerea la bord, transbordarea, transferul, terenul, transportul, depozitarea, vânzarea, afișarea sau oferirea spre vânzare, inclusiv atunci când este prins ca și captură accidentală sau în cadrul pescuitului recreativ, a tonului roșu cu o greutate mai mică de 30 kg sau cu lungimea la furcă (lungimea de la mandibulă la punctul de bifurcare a înotătoarei caudale) mai mică de 115 cm

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul următoarelor activități de pescuit se aplică o dimensiune minimă de referință pentru conservare a tonului roșu de 8 kg sau de 75 cm lungime la furcă:

| (a) | tonul roșu capturat în Oceanul Atlantic de Est cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală și al navelor pentru pescuitul la trenă; |
| --- | --- |

(a)

tonul roșu capturat în Oceanul Atlantic de Est cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală și al navelor pentru pescuitul la trenă;

| (b) | tonul roșu capturat în Marea Mediterană de către flota de nave costiere artizanale care pescuiesc pește proaspăt cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală, al navelor cu paragate și al navelor cu undițe de mână; și |
| --- | --- |

(b)

tonul roșu capturat în Marea Mediterană de către flota de nave costiere artizanale care pescuiesc pește proaspăt cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală, al navelor cu paragate și al navelor cu undițe de mână; și

| (c) | tonul roșu capturat în Marea Adriatică de către nave aflate sub pavilionul Croației în scopul creșterii. |
| --- | --- |

(c)

tonul roșu capturat în Marea Adriatică de către nave aflate sub pavilionul Croației în scopul creșterii.

(3)   Condițiile specifice care se aplică derogării menționate la alineatul (2) sunt prevăzute în anexa I.

(4)   Statele membre emit o autorizație de pescuit pentru navele care pescuiesc în temeiul derogărilor menționate la alineatele (2) și (3) din anexa I. Navele respective sunt înscrise în lista navelor de capturare menționată la articolul 26.

(5)   Peștii sub dimensiunile minime de referință stabilite în prezentul articol care sunt aruncați înapoi în mare morți sunt incluși în cota statului membru.

Articolul 20

Capturile accidentale sub dimensiunea minimă de referință

(1)   Prin derogare de la articolul 19 alineatul (1), toate navele de capturare și capcanele care pescuiesc activ ton roșu au dreptul la maximum 5 %
  din numărul capturilor accidentale
  de ton roșu cu o greutate cuprinsă între 8 și 30 kg sau, alternativ, cu o lungime la furcă cuprinsă între 75 și 115 cm.

(2)   Procentajul de 5 % menționat la alineatul (1) se calculează pe baza capturilor totale de ton roșu păstrate la bordul unei nave sau în capcană, în orice moment după fiecare operațiune de pescuit.

(3)   Capturile accidentale se deduc din cota statului membru de care aparține nava de capturare sau capcana.

(4)   Capturile accidentale de ton roșu sub dimensiunea minimă de referință se supun articolelor 31, 33, 34 și 35.

Articolul 21

Capturile accidentale

(1)   Fiecare stat membru adoptă dispoziții privind includerea capturilor accidentale de ton roșu în cadrul cotei sale și informează Comisia în legătură cu acestea în momentul transmiterii planului de pescuit.

(2)   Nivelul capturilor accidentale, care nu depășește 20 % din capturile totale aflate la bord la sfârșitul fiecărei campanii de pescuit, precum și metodologia utilizată pentru calcularea respectivelor capturi accidentale în raport cu capturile totale de la bord sunt definite clar în planul anual de pescuit,
  astfel cum se menționează
  la articolul 11. Procentajul de capturi accidentale poate fi calculat în greutate sau în număr de exemplare. Calcularea în număr de exemplare se aplică numai în cazul tonului și al speciilor înrudite cu tonul gestionate de ICCAT. Rata de capturi accidentale autorizate pentru flota de nave costiere artizanale poate fi calculată anual.

(3)   Toate capturile accidentale de ton roșu mort, reținute la bord sau aruncate înapoi în mare, se scad din cota alocată statului membru de pavilion și se înregistrează și raportează Comisiei, în conformitate cu articolele 31 și 32.

(4)   În cazul statelor membre cărora nu le-a fost alocată o cotă de ton roșu, capturile accidentale în cauză se deduc din cota specifică de capturi accidentale de ton roșu de la nivelul Uniunii, stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

(5)   În cazul în care cota totală alocată
  unui stat
  membru a fost epuizată, nu se mai permit capturi de ton roșu
  efectuate de nave care arborează pavilionul
  acestuia, iar
  statul membru respectiv ia
  măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale.
  În cazul în care cota specifică de capturi accidentale de ton roșu a Uniunii stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 a fost epuizată, nu se permite efectuarea niciunei capturi de ton roșu navelor care arborează pavilionul unui stat membru care nu are o cotă de ton roșu, iar statele membre respective iau măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale
  . În
  cazurile respective
  , prelucrarea și comercializarea tonului roșu mort sunt interzise și toate capturile sunt înregistrate. Statele membre transmit anual Comisiei informații privind aceste cantități de capturi accidentale de ton roșu mort, iar Comisia transmite respectivele informații Secretariatului ICCAT.

(6)   Navele care nu pescuiesc activ ton roșu separă în mod clar orice eventuală cantitate de ton roșu păstrat la bord de alte specii, pentru a permite autorităților de control să monitorizeze respectarea prezentului articol. Aceste capturi accidentale pot fi comercializate în măsura în care acestea sunt însoțite de eBCD.

Articolul 22

Utilizarea de mijloace aeriene

Se interzice utilizarea oricărui mijloc aerian, cum ar fi aeronavele, elicopterele sau orice tip de vehicul aerian fără pilot, pentru căutarea de ton roșu.

CAPITOLUL IV

PESCUITUL RECREATIV

Articolul 23

Cota specifică pentru activitățile de pescuit recreativ

(1)   Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu reglementează pescuitul recreativ prin alocarea unei cote specifice pentru activitatea de pescuit respectivă. Eventualele exemplare de ton roșu mort sunt luate în considerare în această alocare, inclusiv în cadrul capturării urmate de eliberare. Statele membre informează Comisia cu privire la cota alocată pescuitului recreativ atunci când își transmit planurile de pescuit.

(2)   Capturile de ton roșu mort se raportează și se includ în cota statului membru.

Articolul 24

Condițiile specifice pentru pescuitul recreativ

(1)   Fiecare stat membru
  care a alocat
  o cotă de ton roșu
  pescuitului recreativ
  reglementează pescuitul recreativ eliberând navelor autorizații de pescuit recreativ. La cererea
  ICCAT
  , statele membre pun la
  dispoziția Comisiei
  lista navelor de agrement cărora li s-a acordat o autorizație de pescuit
  pentru capturi de ton roșu
  . Lista
  , care urmează să fie transmisă ICCAT de către Comisie pe cale electronică,
  include următoarele informații
  pentru fiecare navă
  :

| (a) | numele navei; |
| --- | --- |

(a)

numele navei;

| (b) | numărul din registru; |
| --- | --- |

(b)

numărul din registru;

| (c) | numărul din registrul ICCAT (dacă este cazul); |
| --- | --- |

(c)

numărul din registrul ICCAT (dacă este cazul);

| (d) | orice nume anterior; și |
| --- | --- |

(d)

orice nume anterior; și

| (e) | numele și adresa armatorului (armatorilor) și operatorului (operatorilor). |
| --- | --- |

(e)

numele și adresa armatorului (armatorilor) și operatorului (operatorilor).

(2)   În cadrul pescuitului recreativ se interzice capturarea, păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea a mai mult de un ton roșu pe navă și pe zi.

(3)   Se interzice comercializarea tonului roșu capturat în cursul pescuitului recreativ.

(4)   Fiecare stat membru înregistrează datele privind capturile, inclusiv greutatea și
  , dacă este posibil,
  lungimea fiecărui ton roșu capturat în activități de pescuit recreativ, și transmite Comisiei datele pentru anul precedent până la data de 30 iunie a fiecărui an. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.

(5)   Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a asigura, în cea mai mare măsură posibilă, eliberarea tonului roșu, în special a puietului, capturat viu în cadrul pescuitului recreativ. Tonul roșu debarcat este întreg, fără branhii și/sau eviscerat.

Articolul 25

Capturarea, marcarea și eliberarea

(1)   Prin derogare de la articolul 23 alineatul (1), statele membre care autorizează pescuitului de tipul „capturare urmată de eliberare” în Oceanul Atlantic de Nord-Est, efectuat exclusiv de către nave de
  pescuit recreativ
  , pot permite
  numai
  unui număr limitat de nave
  de pescuit recreativ
  să vizeze pescuitul de ton roșu cu scopul „capturării, marcării și eliberării”, fără a fi necesar să le aloce o cotă specifică. Aceste nave operează în contextul unui proiect științific al unui institut de cercetare integrat într-un program de cercetare științifică. Rezultatele proiectului sunt comunicate autorităților competente din statul membru de pavilion.

(2)   Nu se consideră că navele care efectuează activități de cercetare științifică în cadrul programului de cercetare al ICCAT privind tonul roșu efectuează activități de „capturare, marcare și eliberare”, astfel cum sunt menționate la alineatul (1).

(3)   Statele membre care autorizează activități de „capturare, marcare și eliberare”:

| (a) | transmit descrierea acestor activități și măsurile aplicabile acestora ca parte integrantă din planurile lor de pescuit și inspecție menționate la articolele 12 și 15; |
| --- | --- |

(a)

transmit descrierea acestor activități și măsurile aplicabile acestora ca parte integrantă din planurile lor de pescuit și inspecție menționate la articolele 12 și 15;

| (b) | monitorizează îndeaproape navele în cauză pentru a se asigura că respectă dispozițiile prezentului regulament; |
| --- | --- |

(b)

monitorizează îndeaproape navele în cauză pentru a se asigura că respectă dispozițiile prezentului regulament;

| (c) | se asigură că operațiunile de marcare și eliberare sunt efectuate de personal instruit pentru a asigura o rată ridicată de supraviețuire a exemplarelor; și |
| --- | --- |

(c)

se asigură că operațiunile de marcare și eliberare sunt efectuate de personal instruit pentru a asigura o rată ridicată de supraviețuire a exemplarelor; și

| (d) | transmit anual un raport Comisiei cu privire la activitățile științifice efectuate, cu cel puțin 50 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor. Comisia transmite raportul ICCAT cu 60 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor. |
| --- | --- |

(d)

transmit anual un raport Comisiei cu privire la activitățile științifice efectuate, cu cel puțin 50 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor. Comisia transmite raportul ICCAT cu 60 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor.

(4)   Orice ton roșu care moare în timpul activităților de „capturare, marcare și eliberare” se raportează și este dedus din cota statului membru de pavilion.

CAPITOLUL V

CAPITOLUL V

MĂSURI DE CONTROL

MĂSURI DE CONTROL

SECȚIUNEA 1

SECȚIUNEA 1

LISTELE ȘI REGISTRELE NAVELOR ȘI CAPCANELOR

LISTELE ȘI REGISTRELE NAVELOR ȘI CAPCANELOR

Articolul 26

Listele și registrele navelor

(1)   Statele membre transmit în fiecare an Comisiei, pe cale electronică, cu o lună înainte de începutul perioadei de autorizare, următoarele liste cu nave în formatul stabilit în cea mai recentă versiune a Orientărilor ICCAT (26) pentru prezentarea datelor și a informațiilor:

| (a) | o listă cu toate navele de pescuit autorizate să pescuiască în mod activ ton roșu; și |
| --- | --- |

(a)

o listă cu toate navele de pescuit autorizate să pescuiască în mod activ ton roșu; și

| (b) | o listă cu toate celelalte nave de pescuit utilizate în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu. |
| --- | --- |

(b)

o listă cu toate celelalte nave de pescuit utilizate în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu.

Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT cu 15 zile înainte de începutul activității de pescuit, astfel încât navele respective să poată fi înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate și, dacă este cazul, în registrul ICCAT al navelor cu o lungime totală de minimum 20 de metri autorizate să opereze în zona reglementată de convenție.

(2)   În cursul unui an calendaristic, o navă de pescuit poate fi înscrisă pe ambele liste menționate la alineatul (1), condiția fiind să nu fie înscrisă pe ambele liste în același timp.

(3)   Informațiile cu privire la navele de pescuit menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) conțin numele navei și numărul din Registrul flotei UE (CFR), astfel cum este definit în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei (27).

(4)   Comisia nu acceptă nicio transmitere retroactivă.

(5)   Nu se acceptă modificarea ulterioară a listelor menționate la alineatele (1) și (3) în cursul unui an calendaristic decât în cazul în care nava de pescuit notificată este împiedicată să participe la activitățile de pescuit din motive operaționale legitime sau din motive de forță majoră. În astfel de circumstanțe, statul membru în cauză informează de îndată Comisia, furnizând:

| (a) | detaliile complete ale navei (navelor) de pescuit care urmează să înlocuiască nava de pescuit respectivă; și |
| --- | --- |

(a)

detaliile complete ale navei (navelor) de pescuit care urmează să înlocuiască nava de pescuit respectivă; și

| (b) | o expunere completă a motivului care justifică înlocuirea și toate documentele sau referințele justificative relevante. |
| --- | --- |

(b)

o expunere completă a motivului care justifică înlocuirea și toate documentele sau referințele justificative relevante.

(6)   Comisia modifică, dacă este necesar, pe tot parcursul anului, informațiile cu privire la navele menționate la alineatul (1), prin furnizarea unor informații actualizate Secretariatului ICCAT, în conformitate cu articolul 7 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2017/2403.

Articolul 27

Autorizațiile de pescuit pentru nave

(1)   Statele membre emit autorizații de pescuit navelor incluse pe una dintre listele descrise la articolul 26 alineatele (1) și (5). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII și sunt emise în formatul stabilit în anexa respectivă. Statele membre se asigură că informațiile din autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite de prezentul regulament.

(2)   Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (6), se consideră că navele de pescuit ale Uniunii care nu sunt înscrise în registrele ICCAT menționate la articolul 26 alineatul (1) nu sunt autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.

(3)   Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru ton roșu eliberată unei nave și poate impune navei să se îndrepte imediat către un port indicat de acesta în cazul în care cota individuală atribuită navei este considerată a fi epuizată.

Articolul 28

Listele și registrele capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu

(1)   Fiecare stat membru transmite Comisiei, pe cale electronică, ca parte a planurilor lor de pescuit, o listă cu capcanele autorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT pentru ca respectivele capcane să poată fi înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu.

(2)   Statele membre emit autorizații de pescuit pentru capcanele incluse în lista menționată la alineatul (1). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII în formatul prevăzut în aceeași anexă. Statele membre se asigură că informațiile cuprinse în autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite în prezentul regulament.

(3)   Capcanele din Uniune care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu sunt considerate ca fiind neautorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Sunt interzise păstrarea la bord, transferul, plasarea în cuști sau debarcarea tonului roșu capturat de acele capcane.

(4)   Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru tonul roșu emisă capcanelor atunci când cota care le-a fost atribuită este considerată a fi epuizată.

Articolul 29

Informații referitoare la activitățile de pescuit

(1)   Până la data de 15 iulie a fiecărui an, fiecare stat membru transmite Comisiei informații detaliate cu privire la capturile de ton roșu efectuate în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în anul precedent. Comisia transmite aceste informații ICCAT până la data de 31 iulie a fiecărui an. Aceste informații cuprind:

| (a) | numele și numărul ICCAT al fiecărei nave de capturare; |
| --- | --- |

(a)

numele și numărul ICCAT al fiecărei nave de capturare;

| (b) | perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor) fiecărei nave de capturare; |
| --- | --- |

(b)

perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor) fiecărei nave de capturare;

| (c) | capturile totale ale fiecărei nave de capturare, inclusiv capturile egale cu zero, în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor); |
| --- | --- |

(c)

capturile totale ale fiecărei nave de capturare, inclusiv capturile egale cu zero, în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor);

| (d) | numărul total de zile în care fiecare navă de capturare a pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor); și |
| --- | --- |

(d)

numărul total de zile în care fiecare navă de capturare a pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor); și

| (e) | capturile totale în afara perioadei de valabilitate a autorizației (capturi accidentale). |
| --- | --- |

(e)

capturile totale în afara perioadei de valabilitate a autorizației (capturi accidentale).

(2)   În cazul navelor de pescuit aflate sub pavilionul lor, care nu au fost autorizate să pescuiască activ ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, dar care au capturat ton roșu sub formă de capturi accidentale, statele membre trimit următoarele informații Comisiei:

| (a) | numele și numărul ICCAT sau, dacă nu sunt înregistrate la ICCAT, numărul național de înregistrare al navelor; și |
| --- | --- |

(a)

numele și numărul ICCAT sau, dacă nu sunt înregistrate la ICCAT, numărul național de înregistrare al navelor; și

| (b) | capturile totale de ton roșu. |
| --- | --- |

(b)

capturile totale de ton roșu.

(3)   Statele membre transmit Comisiei orice informație cu privire la toate navele care nu sunt prevăzute la alineatele (1) și (2), dar despre care se știe sau se presupune că au pescuit ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT imediat ce devin disponibile.

Articolul 30

Operațiunile comune de pescuit

(1)   Orice operațiune comună de pescuit care vizează tonul roșu este permisă numai dacă navele participante sunt autorizate de statul (statele) membru (membre) de pavilion. Pentru a fi autorizată, fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă trebuie să fie echipată pentru pescuitul de ton roșu, să dețină o cotă individuală și să respecte obligațiile de raportare stabilite la articolul 32.

(2)   Cota alocată unei operațiuni comune de pescuit este egală cu totalul cotelor alocate navelor de pescuit cu plasă-pungă participante.

(3)   Navele de pescuit cu plasă-pungă din Uniune nu participă la operațiuni comune de pescuit cu nave de pescuit cu plasă-pungă din alte PCC.

(4)   Formularul de solicitare a autorizației de a participa la o operațiune comună de pescuit este prevăzut în anexa IV. Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a obține următoarele informații din parte navei (navelor) sale de pescuit cu plasă-pungă care participă la operațiunea comună de pescuit:

| (a) | perioada de autorizare solicitată pentru operațiunea comună de pescuit; |
| --- | --- |

(a)

perioada de autorizare solicitată pentru operațiunea comună de pescuit;

| (b) | identitatea operatorilor implicați; |
| --- | --- |

(b)

identitatea operatorilor implicați;

| (c) | cotele individuale ale navelor; |
| --- | --- |

(c)

cotele individuale ale navelor;

| (d) | cheia de repartizare a capturilor între nave; și |
| --- | --- |

(d)

cheia de repartizare a capturilor între nave; și

| (e) | informații privind fermele piscicole de destinație. |
| --- | --- |

(e)

informații privind fermele piscicole de destinație.

(5)   Cu cel puțin 10 zile înainte de începutul operațiunii comune de pescuit, fiecare stat membru transmite Comisiei informațiile menționate la alineatul (4) în formatul prevăzut în anexa IV. Cu cel puțin 5 zile înainte de începutul operațiunii de pescuit, Comisia transmite informațiile respective Secretariatului ICCAT și statului de pavilion al celorlalte nave de pescuit care participă la operațiunea comună de pescuit.

(6)   În cazuri de forță majoră, termenele prevăzute la alineatul (5) nu se aplică informațiilor privind fermele piscicole de destinație. În astfel de cazuri, statele membre transmit Comisiei o versiune actualizată a informațiilor respective de îndată ce acest lucru este posibil, alături de o descriere a evenimentelor care au constituit forța majoră. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.

SECȚIUNEA 2

SECȚIUNEA 2

ÎNREGISTRAREA CAPTURILOR

ÎNREGISTRAREA CAPTURILOR

Articolul 31

Cerințele de înregistrare

(1)   Comandanții navelor de capturare din Uniune păstrează un jurnal de pescuit pentru operațiunile lor, în conformitate cu articolele 14, 15, 23 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și cu partea A din anexa II la prezentul regulament.

(2)   Comandanții remorcherelor, ai navelor auxiliare și ai navelor de prelucrare din Uniune își înregistrează activitățile în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa II părțile B, C și D.

Articolul 32

Rapoartele de captură transmise de comandanți și de operatorii capcanelor

(1)   Comandanții navelor de capturare din Uniune
  care pescuiesc activ
  transmit statului membru de pavilion, prin mijloace electronice, rapoarte zilnice privind capturile pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Aceste rapoarte nu sunt obligatorii pentru navele din port, cu excepția cazului în care participă la o operațiune comună de pescuit. Datele din rapoarte trebuie luate din jurnale de bord și includ data, ora, poziția (latitudine și longitudine) și greutatea, precum și numărul de exemplare de ton roșu capturat în zona reglementată de convenție, inclusiv exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Comandanții trimit rapoartele în formatul stabilit în anexa III
  sau într-un format cerut de statul membru
  .

(2)   Comandanții navelor de pescuit cu plasă-pungă întocmesc rapoartele zilnice menționate la alineatul (1) pentru fiecare operațiune de pescuit, inclusiv pentru operațiunile în cazul cărora capturile au fost egale cu zero. Rapoartele sunt transmise de către comandantul navei sau de către reprezentanții săi autorizați statului membru de pavilion până la ora 9.00 GMT pentru ziua precedentă.

(3)   Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați care pescuiesc activ ton roșu întocmesc rapoarte zilnice care trebuie să fie transmise statelor lor membre de pavilion la fiecare 48 de ore, prin mijloace electronice, pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Rapoartele respective trebuie să includă numărul din registrul ICCAT al capcanei, data și ora capturii, greutatea și numărul exemplarelor de ton roșu capturat, inclusiv capturile egale cu zero, exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați transmit aceste informații în formatul prevăzut în anexa III.

(4)   Comandanții navelor de pescuit, altele decât navele de pescuit cu plasă-pungă, transmit statelor lor membre de pavilion rapoartele menționate la alineatul (1) până, cel târziu, marți, la ora 12.00 UTC, pentru săptămâna precedentă care se încheie duminică.

SECȚIUNEA 3

SECȚIUNEA 3

DEBARCĂRI ȘI TRANSBORDĂRI

DEBARCĂRI ȘI TRANSBORDĂRI

Articolul 33

Porturile desemnate

(1)   Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu desemnează porturi unde sunt autorizate operațiunile de debarcare sau de transbordare a tonului roșu. Informațiile privind porturile desemnate sunt incluse în planul anual de pescuit menționat la articolul 11. Statele membre informează Comisia, fără întârziere, cu privire la orice modificare a informațiilor privind porturile desemnate. Comisia comunică aceste informații Secretariatului ICCAT, fără întârziere.

(2)   Pentru ca un port să fie port desemnat, statul membru al portului se asigură că sunt îndeplinite condițiile următoare:

| (a) | s-au stabilit orare de debarcare și de transbordare sta; |
| --- | --- |

(a)

s-au stabilit orare de debarcare și de transbordare sta;

| (b) | s-au stabilit locuri de debarcare și de transbordare; și |
| --- | --- |

(b)

s-au stabilit locuri de debarcare și de transbordare; și

| (c) | s-au stabilit proceduri de inspecție și de supraveghere, care să asigure prezența inspectorilor la toate orele de debarcare și transbordare și în toate locurile de debarcare și transbordare, în conformitate cu articolul 35. |
| --- | --- |

(c)

s-au stabilit proceduri de inspecție și de supraveghere, care să asigure prezența inspectorilor la toate orele de debarcare și transbordare și în toate locurile de debarcare și transbordare, în conformitate cu articolul 35.

(3)   Se interzice debarcarea sau transbordarea de pe navele de capturare, precum și de pe navele de prelucrare și navele auxiliare, a oricărei cantități de ton roșu pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, în orice alt loc diferit de porturile desemnate de PCC și de statele membre. În mod excepțional, tonul roșu mort, recoltat dintr-o capcană/cușcă, poate fi transportat către o navă de prelucrare prin intermediul unei nave auxiliare, în măsura în care transportul are loc în prezența autorității de control.

Articolul 34

Notificarea prealabilă a debarcărilor

(1)   Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se aplică comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime de cel puțin 12 metri și care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26. Notificarea prealabilă prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se trimite autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze.

(2)   Înainte de intrarea în port, comandanții sau reprezentanții comandanților navelor de pescuit ale Uniunii care au o lungime mai mică de 12 metri, precum și ai navelor de prelucrare și ai navelor auxiliare înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 transmit cel puțin informațiile de mai jos, cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în port, autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze:

| (a) | ora de sosire estimată; |
| --- | --- |

(a)

ora de sosire estimată;

| (b) | cantitatea estimată de ton roșu păstrată la bord; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea estimată de ton roșu păstrată la bord;

| (c) | informații despre zona geografică în care au fost efectuate capturile; |
| --- | --- |

(c)

informații despre zona geografică în care au fost efectuate capturile;

| (d) | numărul de identificare extern și numele navelor de pescuit. |
| --- | --- |

(d)

numărul de identificare extern și numele navelor de pescuit.

(3)   În cazul în care statele membre sunt autorizate, în temeiul legislației aplicabile a Uniunii, să aplice o perioadă de preaviz mai scurtă decât perioada de patru ore înainte de ora estimată a sosirii, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi notificate în momentul devenit aplicabil pentru notificarea prealabilă sosirii. Dacă zonele de pescuit se află la mai puțin de patru ore distanță de port, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi modificate oricând înainte de sosire.

(4)   Autoritățile statului membru al portului țin un registru cu toate notificările prealabile din anul curent.

(5)   Toate debarcările din Uniune sunt controlate de către autoritățile de control relevante din statul membru al portului și un procentaj este inspectat pe baza unui sistem de evaluare a riscurilor, ținându-se seama de cote, de dimensiunea flotei și de efortul de pescuit. Informațiile complete cu privire la un astfel de sistem de control adoptat de fiecare stat membru sunt stabilite în planul anual de inspecție menționat la articolul 14.

(6)   Comandanții unei nave de capturare din Uniune, indiferent de lungimea totală a navei, transmit, în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare, o declarație de debarcare autorităților competente din statul membru sau din PCC în care are loc debarcarea, precum și statului lor membru de pavilion. Comandanții navelor de capturare sunt responsabili să se asigure că declarația include informații complete și exacte și confirmă acest lucru. Ca cerință minimă, declarația de debarcare precizează cantitățile de ton roșu debarcate și zona în care au fost capturate. Toate capturile debarcate se cântăresc. Statul membru al portului transmite un raport de debarcare autorităților statului membru de pavilion sau ale PCC în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare.

Articolul 35

Transbordări

(1)   Transbordarea pe mare de către navele de capturare ale Uniunii care au la bord ton roșu sau de către navele țărilor terțe în apele Uniunii este interzisă în toate circumstanțele.

(2)   Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute la articolul 52 alineatele (2) și (3) și la articolele 54 și 57 din Regulamentul (UE) 2017/2107, navele de pescuit transbordează capturile de ton roșu doar în porturile desemnate, astfel cum sunt menționate la articolul 33 din prezentul regulament.

(3)   Comandantul navei de pescuit receptoare sau reprezentantul său furnizează autorităților competente din statul portului, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora de sosire în port estimată, informațiile enumerate în modelul de declarație de transbordare prevăzut în anexa V. Orice transbordare necesită autorizația prealabilă din partea statului membru de pavilion sau din partea PCC de pavilion a navei de pescuit care efectuează transbordarea în cauză. În plus, în momentul transbordării, comandantul navei care efectuează transbordarea își informează statul membru de pavilion sau PCC cu privire la datele solicitate în anexa V.

(4)   Statul membru al portului inspectează nava receptoare la sosire și verifică documentația și cantitățile aferente operațiunii de transbordare.

(5)   Comandanții navelor de pescuit din Uniune completează și transmit statelor membre de pavilion declarația de transbordare ICCAT în termen de 15 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare. Comandanții navelor de pescuit care efectuează transbordarea completează declarația de transbordare ICCAT în conformitate cu anexa V. Declarația de transbordare include numărul de referință al eBCD pentru a facilita verificarea încrucișată a datelor incluse în aceasta.

(6)   Statul portului transmite un raport de transbordare autorității statului de pavilion sau a PCC de care aparține nava de pescuit care efectuează transbordarea, în termen de 5 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare.

(7)   Toate transbordările sunt inspectate de către autoritățile competente din porturile desemnate ale statelor membre.

SECȚIUNEA 4

SECȚIUNEA 4

OBLIGAȚIILE DE RAPORTARE

OBLIGAȚIILE DE RAPORTARE

Articolul 36

Rapoartele

  săptămânale

  cu privire la cantități

Fiecare stat membru transmite Comisiei
  rapoarte săptămânale de captură
  .
  Aceste rapoarte includ
  datele
  cerute în temeiul articolului 32 privind capcanele, navele cu plasă-pungă și alte nave de capturare
  . Informațiile ▌ sunt structurate pe tipuri de unelte de pescuit ▌. Comisia transmite de îndată respectivele informații Secretariatului ICCAT.

Articolul 37

Informațiile cu privire la epuizarea cotelor

(1)   Pe lângă respectarea articolului 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit a atins 80 % din cota alocată.

(2)   Pe lângă respectarea articolului 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit sau una dintre operațiunile comune de pescuit ori una dintre navele de pescuit cu plasă-pungă și-a epuizat cota alocată. Aceste informații sunt însoțite de documente oficiale emise de statul membru, prin care acesta atestă faptul că a dispus întreruperea activității de pescuit sau chemarea în port a flotei, a grupei de unelte de pescuit, a operațiunii comune de pescuit sau a navelor care dispun de o cotă individuală, indicând în mod clar data și ora încetării activității.

(3)   Comisia notifică Secretariatului ICCAT datele la care a fost epuizată cota de ton roșu a Uniunii.

SECȚIUNEA 5

SECȚIUNEA 5

PROGRAMELE DE OBSERVARE

PROGRAMELE DE OBSERVARE

Articolul 38

Programul național de observare

(1)   Fiecare stat membru se asigură că trimiterea de observatori naționali, care au asupra lor un document oficial de identificare, pe navele și capcanele active în pescuitul de ton roșu acoperă cel puțin:

| (a) | 20 % din traulerele sale pelagice active (cu o lungime mai mare de 15 metri); |
| --- | --- |

(a)

20 % din traulerele sale pelagice active (cu o lungime mai mare de 15 metri);

| (b) | 20 % din navele sale de pescuit cu paragate active (cu o lungime mai mare de 15 metri); |
| --- | --- |

(b)

20 % din navele sale de pescuit cu paragate active (cu o lungime mai mare de 15 metri);

| (c) | 20 % din navele sale de pescuit cu momeală active (cu o lungime mai mare de 15 metri); |
| --- | --- |

(c)

20 % din navele sale de pescuit cu momeală active (cu o lungime mai mare de 15 metri);

| (d) | 100 % din remorchere; |
| --- | --- |

(d)

100 % din remorchere;

| (e) | 100 % din operațiunile de recoltare din capcane. |
| --- | --- |

(e)

100 % din operațiunile de recoltare din capcane.

Statele membre cu mai puțin de cinci nave de capturare aparținând categoriilor enumerate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) și autorizate să pescuiască ton roșu în mod activ se asigură că desfășurarea observatorilor naționali acoperă cel puțin 20 % din timpul în care navele sunt active în pescuitul de ton roșu.

(2)   Sarcinile observatorului național sunt, în special, următoarele:

| (a) | monitorizarea conformării cu prezentul regulament de către navele de pescuit și capcane; |
| --- | --- |

(a)

monitorizarea conformării cu prezentul regulament de către navele de pescuit și capcane;

| (b) | înregistrarea și raportarea activității de pescuit, inclusiv următoarele elemente:






  (a) | cantitatea capturii (inclusiv capturile accidentale) și repartizarea capturilor (păstrate la bord sau aruncate înapoi în mare, moarte sau vii); |
| --- | --- | --- |

(b)

înregistrarea și raportarea activității de pescuit, inclusiv următoarele elemente:

(a)

cantitatea capturii (inclusiv capturile accidentale) și repartizarea capturilor (păstrate la bord sau aruncate înapoi în mare, moarte sau vii);

| (b) | zona în care s-a efectuat captura, cu precizarea latitudinii și longitudinii; |
| --- | --- |

(b)

zona în care s-a efectuat captura, cu precizarea latitudinii și longitudinii;

| (c) | măsurarea efortului (de exemplu, numărul de lansări, numărul de cârlige), conform definiției din Manualul ICCAT al operațiunilor pentru diferite unelte; |
| --- | --- |

(c)

măsurarea efortului (de exemplu, numărul de lansări, numărul de cârlige), conform definiției din Manualul ICCAT al operațiunilor pentru diferite unelte;

| (d) | data efectuării capturii; |
| --- | --- |

(d)

data efectuării capturii;

| (c) | verificarea datelor consemnate în jurnalul de bord; |
| --- | --- |

(c)

verificarea datelor consemnate în jurnalul de bord;

| (d) | reperarea și consemnarea navelor care ar putea practica un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare ale ICCAT. |
| --- | --- |

(d)

reperarea și consemnarea navelor care ar putea practica un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare ale ICCAT.

(3)   Pe lângă sarcinile menționate la alineatul (2), observatorii naționali desfășoară activități științifice, inclusiv colectarea datelor necesare, pe baza orientărilor primite de la SCRS.

(4)   Datele și informațiile colectate în cadrul programului de observare al fiecărui stat membru sunt furnizate Comisiei, care le va transmite către SCRS sau către Secretariatul ICCAT, după cum este necesar.

(5)   În sensul alineatelor (1)-(3), fiecare stat membru asigură următoarele:

| (a) | acoperirea reprezentativă, în timp și spațiu, pentru a garanta obținerea de către Comisie a unor date și informații adecvate și corespunzătoare cu privire la capturi, la efort și la alte aspecte științifice și de gestionare, luând în considerare caracteristicile flotelor și ale activităților de pescuit; |
| --- | --- |

(a)

acoperirea reprezentativă, în timp și spațiu, pentru a garanta obținerea de către Comisie a unor date și informații adecvate și corespunzătoare cu privire la capturi, la efort și la alte aspecte științifice și de gestionare, luând în considerare caracteristicile flotelor și ale activităților de pescuit;

| (b) | protocoale solide de culegere a datelor; |
| --- | --- |

(b)

protocoale solide de culegere a datelor;

| (c) | instruirea și abilitarea corespunzătoare a observatorilor înainte ca aceștia să fie trimiși pe teren; |
| --- | --- |

(c)

instruirea și abilitarea corespunzătoare a observatorilor înainte ca aceștia să fie trimiși pe teren;

| (d) | perturbarea minimă, în măsura posibilului, a operațiunilor desfășurate de navele și capcanele care pescuiesc în zona reglementată de convenție. |
| --- | --- |

(d)

perturbarea minimă, în măsura posibilului, a operațiunilor desfășurate de navele și capcanele care pescuiesc în zona reglementată de convenție.

Articolul 39

Programul regional de observare al ICCAT

(1)   Statele membre asigură punerea în aplicare eficace a programului regional de observare al ICCAT, astfel cum este prevăzut în prezentul articol și în anexa VIII.

(2)   Statele membre asigură prezența unui observator regional al ICCAT:

| (a) | pe toate navele de pescuit cu plasă-pungă autorizate să pescuiască ton roșu; |
| --- | --- |

(a)

pe toate navele de pescuit cu plasă-pungă autorizate să pescuiască ton roșu;

| (b) | în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu de pe nave de pescuit cu plasă-pungă; |
| --- | --- |

(b)

în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu de pe nave de pescuit cu plasă-pungă;

| (c) | în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu din capcane în cuști de transport; |
| --- | --- |

(c)

în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu din capcane în cuști de transport;

| (d) | în cursul tuturor transferurilor de la o fermă piscicolă la alta; |
| --- | --- |

(d)

în cursul tuturor transferurilor de la o fermă piscicolă la alta;

| (e) | în cursul tuturor operațiunilor de plasare a tonului roșu în cuști din ferme piscicole; |
| --- | --- |

(e)

în cursul tuturor operațiunilor de plasare a tonului roșu în cuști din ferme piscicole;

| (f) | în cursul tuturor operațiunilor de recoltare a tonului roșu din ferme piscicole; și |
| --- | --- |

(f)

în cursul tuturor operațiunilor de recoltare a tonului roșu din ferme piscicole; și

| (g) | în cursul operațiunilor de eliberare a tonului din cuștile de creștere în mare. |
| --- | --- |

(g)

în cursul operațiunilor de eliberare a tonului din cuștile de creștere în mare.

(3)   Navele cu plasă-pungă pe care nu este prezent un observator regional al ICCAT nu sunt autorizate să pescuiască ton roșu.

(4)   Statele membre se asigură că un observator regional al ICCAT este repartizat fiecărei ferme piscicole în cursul întregii perioade în care se desfășoară operațiunile de plasare în cuști. În cazurile de forță majoră și în urma confirmării circumstanțelor care constituie forță majoră de către
  statul membru în care se află ferma piscicolă
  , un observator regional al ICCAT poate fi repartizat
  mai multor ferme piscicole
  concomitent pentru a asigura continuitatea operațiunilor de creștere
  , dacă se garantează că observatorul își îndeplinește corespunzător sarcinile care îi revin
  . Totuși, statul membru responsabil de fermele piscicole solicită imediat trimiterea unui observator regional suplimentar.

(5)   Observatorii regionali ai ICCAT au, în special, următoarele sarcini:

| (a) | observarea și monitorizarea operațiunilor de pescuit și de creștere în conformitate cu măsurile relevante de conservare și gestionare ale ICCAT, inclusiv prin accesul la înregistrările camerelor stereoscopice din momentul plasării în cuști, care permit măsurarea lungimii și estimarea greutății corespunzătoare; |
| --- | --- |

(a)

observarea și monitorizarea operațiunilor de pescuit și de creștere în conformitate cu măsurile relevante de conservare și gestionare ale ICCAT, inclusiv prin accesul la înregistrările camerelor stereoscopice din momentul plasării în cuști, care permit măsurarea lungimii și estimarea greutății corespunzătoare;

| (b) | semnarea declarațiilor ICCAT de transfer și a BCD-urilor atunci când informațiile incluse în aceste documente corespund observațiilor lor. În caz contrar, observatorul regional al ICCAT își menționează prezența pe declarațiile de transfer și pe BCD-uri, precum și motivele dezacordului, citând în special norma (normele) sau procedura (procedurile) care nu a(u) fost respectată (respectate); |
| --- | --- |

(b)

semnarea declarațiilor ICCAT de transfer și a BCD-urilor atunci când informațiile incluse în aceste documente corespund observațiilor lor. În caz contrar, observatorul regional al ICCAT își menționează prezența pe declarațiile de transfer și pe BCD-uri, precum și motivele dezacordului, citând în special norma (normele) sau procedura (procedurile) care nu a(u) fost respectată (respectate);

| (c) | desfășurarea de activități științifice, inclusiv prelevarea de probe, conform orientărilor primite de la SCRS. |
| --- | --- |

(c)

desfășurarea de activități științifice, inclusiv prelevarea de probe, conform orientărilor primite de la SCRS.

(6)   Comandanții, echipajul și operatorii fermei, capcanei și navei nu obstrucționează, intimidează, deranjează sau influențează, prin niciun mijloc, observatorii regionali pe parcursul exercitării atribuțiilor acestora.

SECȚIUNEA 6

SECȚIUNEA 6

OPERAȚIUNILE DE TRANSFER

OPERAȚIUNILE DE TRANSFER

Articolul 40

Autorizația de transfer

(1)   Înainte de orice operațiune de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului ori reprezentanții acestuia sau operatorul fermei piscicole ori al capcanei de unde se efectuează transferul transmit statului membru de pavilion sau statului membru responsabil de ferma piscicolă sau de capcană o notificare prealabilă de transfer, care indică:

| (a) | numele navei de capturare sau al fermei piscicole ori al capcanei și numărul din registrul ICCAT; |
| --- | --- |

(a)

numele navei de capturare sau al fermei piscicole ori al capcanei și numărul din registrul ICCAT;

| (b) | ora estimată a transferului; |
| --- | --- |

(b)

ora estimată a transferului;

| (c) | cantitatea estimată de ton roșu care urmează să fie transferată; |
| --- | --- |

(c)

cantitatea estimată de ton roșu care urmează să fie transferată;

| (d) | informații despre poziția geografică (latitudine/longitudine) în care se va efectua transferul, precum și numerele de identificare ale cuștilor; |
| --- | --- |

(d)

informații despre poziția geografică (latitudine/longitudine) în care se va efectua transferul, precum și numerele de identificare ale cuștilor;

| (e) | numele remorcherului, numărul de cuști remorcate și numărul din registrul ICCAT, după caz; și |
| --- | --- |

(e)

numele remorcherului, numărul de cuști remorcate și numărul din registrul ICCAT, după caz; și

| (f) | portul, ferma piscicolă sau cușca de destinație a tonului roșu. |
| --- | --- |

(f)

portul, ferma piscicolă sau cușca de destinație a tonului roșu.

(2)   În sensul alineatului (1), statele membre atribuie un număr unic fiecărei cuști de transport. Dacă este necesar să se utilizeze mai multe cuști de transport pentru transferul unei capturi care corespunde unei operațiuni de pescuit, o singură declarație de transfer este necesară, dar se înregistrează toate numerele cuștilor de transport în declarația de transfer, precizându-se clar cantitatea de ton roșu transportată în fiecare cușcă.

(3)   Numerele cuștilor se emit pe baza unui sistem unic de numerotare care cuprinde cel puțin codul alfa-3 corespunzător
  statului membru în care se află ferma piscicolă
  , urmat de trei numere. Numerele unice ale cuștilor sunt permanente și nu sunt transferabile de la o cușcă la alta.

(4)   Statul membru menționat la alineatul (1) atribuie și comunică comandantului navei de pescuit sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, un număr de autorizație pentru fiecare operațiune de transfer. Numărul autorizației trebuie să includă codul de trei litere al statului membru, patru numere care indică anul și trei litere care indică fie o autorizare pozitivă (AUT), fie una negativă (NEG) urmată de numere consecutive.

(5)   Statul membru menționat la alineatul (1) autorizează sau refuză să autorizeze transferul în 48 de ore de la depunerea notificării prealabile de transfer. Operațiunea de transfer nu poate începe înainte de eliberarea unei autorizații pozitive prealabile.

(6)   Autorizația de transfer nu aduce atingere confirmării operațiunii de plasare în cuști.

Articolul 41

Refuzul autorizației de transfer și eliberarea tonului roșu

(1)   Statul membru responsabil pentru nava de capturare, remorcher, fermă sau capcană trebuie să refuze să autorizeze transferul dacă, la primirea notificării prealabile a transferului, consideră că:

| (a) | nava de capturare sau capcana care, conform declarațiilor, a capturat peștele nu a dispus de o cotă suficientă; |
| --- | --- |

(a)

nava de capturare sau capcana care, conform declarațiilor, a capturat peștele nu a dispus de o cotă suficientă;

| (b) | cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau de către capcană ori nu a fost autorizată pentru a fi plasată în cuști; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau de către capcană ori nu a fost autorizată pentru a fi plasată în cuști;

| (c) | nava de capturare care a declarat că a capturat peștele nu avea o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27 sau |
| --- | --- |

(c)

nava de capturare care a declarat că a capturat peștele nu avea o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27 sau

| (d) | remorcherul care, conform declarațiilor, este receptorul transferului de pește nu este înscris în registrul ICCAT al celorlalte nave de pescuit, menționat la articolul 26, sau nu este echipat cu un VMS sau cu un dispozitiv de monitorizare echivalent pe deplin funcțional. |
| --- | --- |

(d)

remorcherul care, conform declarațiilor, este receptorul transferului de pește nu este înscris în registrul ICCAT al celorlalte nave de pescuit, menționat la articolul 26, sau nu este echipat cu un VMS sau cu un dispozitiv de monitorizare echivalent pe deplin funcțional.

(2)   Dacă transferul nu este autorizat, statul membru menționat la alineatul (1), după caz, emite imediat un ordin de eliberare comandantului navei de capturare sau de remorcare sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, pentru a-i informa că transferul nu este autorizat și pentru le solicita eliberarea peștilor înapoi în mare în conformitate cu anexa XII.

(3)   În eventualitatea apariției unei defecțiuni tehnice la sistemul VMS propriu în timpul transportului către fermă, remorcherul este înlocuit cu un alt remorcher cu un VMS pe deplin funcțional sau un nou VMS operațional este instalat sau utilizat, imediat ce acest lucru este posibil, dar nu mai târziu de 72 de ore. Această perioadă de 72 de ore poate fi prelungită, în mod excepțional, în caz de forță majoră sau în cazul unor constrângeri operaționale legitime. Defecțiunea tehnică este comunicată imediat Comisiei, care informează Secretariatul ICCAT. Din momentul în care a fost depistată defecțiunea tehnică până la remedierea acesteia, comandantul sau reprezentantul acestuia comunică
  la fiecare patru ore
  autorităților de control din statul membru de pavilion coordonatele geografice actualizate ale navei de pescuit prin mijloace de telecomunicații adecvate.

Articolul 42

Declarația de transfer

(1)   La finalul operațiunii de transfer, comandanții navelor de capturare sau ai remorcherelor sau operatorul fermei piscicole sau al capcanei completează și transmit statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI.

(2)   Formularele de declarație de transfer sunt numerotate de către autoritățile statului membru de care aparțin navele de pescuit, ferma piscicolă sau capcanele de unde se efectuează transferurile. Numărul formularului de declarație cuprinde codul din trei litere al statului membru, urmat de cele patru cifre pentru an, de numărul secvențial din trei cifre și de cele trei litere „ITD” (SM-20**/xxx/ITD).

(3)   Declarația de transfer, în original, însoțește transferul
  peștelui
  . Un exemplar al declarației este păstrat de
  nava de capturare
  sau de
  capcane și de remorchere
  .

(4)   Comandanții navelor care desfășoară operațiuni de transfer își raportează activitățile în conformitate cu anexa II.

(5)   Informațiile privind peștii morți sunt înregistrate în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XIII.

Articolul 43

Monitorizarea video

(1)   Comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorul fermei sau al capcanei se asigură că operațiunile de transfer sunt monitorizate sub apă cu ajutorul unei camere video, în vederea verificării numărului de pești transferați. Înregistrarea video are loc în conformitate cu standardele minime și cu procedurile stabilite în anexa X.

(2)   
  Dacă SCRS solicită Comisiei să furnizeze copii ale înregistrărilor video
  , statele membre furnizează
  aceste
  copii ▌Comisiei, care le transmite mai departe SCRS ▌.

Articolul 44

Verificarea de către observatorii regionali ai ICCAT și desfășurarea anchetelor

(1)   Observatorii regionali ai ICCAT aflați la bordul navei de capturare și al capcanei, astfel cum se menționează la articolul 39 și în anexa VIII:

| (a) | înregistrează și raportează activitățile de transfer desfășurate; |
| --- | --- |

(a)

înregistrează și raportează activitățile de transfer desfășurate;

| (b) | observă și estimează capturile transferate; și |
| --- | --- |

(b)

observă și estimează capturile transferate; și

| (c) | verifică înregistrările făcute în autorizația prealabilă de transfer, așa cum se menționează la articolul 40 și în declarația de transfer ICCAT, astfel cum se menționează la articolul 42. |
| --- | --- |

(c)

verifică înregistrările făcute în autorizația prealabilă de transfer, așa cum se menționează la articolul 40 și în declarația de transfer ICCAT, astfel cum se menționează la articolul 42.

(2)   În cazurile în care există o diferență numerică de peste 10 % între estimările făcute de observatorul regional sau de autoritățile de control relevante, sau de comandantul navei de capturare ori de remorcare, sau de operatorul capcanei sau al fermei, statul membru responsabil demarează o anchetă. Această anchetă se finalizează înainte de momentul plasării în cuști la fermă sau, în orice caz, în termen de 96 de ore de la deschiderea anchetei, cu excepția cazurilor de forță majoră. Până la obținerea rezultatelor anchetei respective, nu au loc operațiuni de plasare în cuști și nu se validează secțiunea pertinentă din BCD.

(3)   Cu toate acestea, atunci când înregistrarea video nu are o calitate sau o claritate suficientă pentru estimarea cantităților transferate, căpitanul navei sau operatorul fermei sau al capcanei poate solicita autorităților statului membru responsabil autorizația de a efectua o nouă operațiune de transfer și de a furniza observatorului regional înregistrarea video aferentă. Dacă acest
  transfer
  voluntar al
  controlului
  nu se încheie cu rezultate satisfăcătoare, statul membru responsabil deschide o anchetă. Dacă, în urma anchetei, se confirmă faptul că calitatea înregistrării video nu permite estimarea cantităților implicate în transfer, autoritățile de control ale statului membru responsabil dispun efectuarea unei
  alte
  operațiuni de transfer de control și furnizează înregistrarea video aferentă observatorului regional al ICCAT. Noile transferuri se efectuează sub forma unor transferuri de control până în momentul în care calitatea înregistrării video va permite estimarea cantităților transferate.

(4)   Fără a aduce atingere verificărilor efectuate de inspectori, observatorul regional ICCAT semnează declarația de transfer numai atunci când observațiile sale sunt în conformitate cu măsurile de conservare și gestionare ale ICCAT, iar informațiile conținute în declarația de transfer sunt în concordanță cu observațiile sale și includ o înregistrare video conformă în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3). Observatorul ICCAT verifică, de asemenea, dacă declarația ICCAT de transfer este transmisă comandantului remorcherului sau operatorului fermei piscicole ori reprezentantului capcanei, după caz. Dacă observatorul ICCAT nu este de acord cu declarația de transfer, el trebuie să indice în declarațiile de transfer și în BCD prezența sa și motivele dezacordului, menționând în special regula (regulile) sau procedura (procedurile) care nu au fost respectate

(5)   La finalul operațiunii de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorii fermei piscicole sau ai capcanei completează și transmit declarația statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI. Statele membre transmit declarația de transfer Comisiei ▌.

Articolul 45

Actele de punere în aplicare

Comisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri operaționale pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.

SECȚIUNEA 7

SECȚIUNEA 7

OPERAȚIUNILE DE PLASARE ÎN CUȘTI

OPERAȚIUNILE DE PLASARE ÎN CUȘTI

Articolul 46

Autorizația de plasare în cuști și posibilul refuz de acordare a autorizației

(1)   Înainte de începerea operațiunilor de plasare în cuști, se interzice ancorarea cuștilor de transport la mai puțin de 0,5 mile marine de instalațiile de creștere. În acest sens, coordonatele geografice care corespund poligonului în care este situată ferma piscicolă trebuie să fie disponibile în planurile de gestionare a activității de creștere menționate la articolul 15.

(2)   Înainte de orice operațiune de plasare în cuști, statul membru responsabil pentru fermă solicită aprobarea plasării în cuști de către statul membru sau PCC responsabilă pentru nava de capturare sau capcana care a prins tonul roșu care urmează să fie plasat în cuști.

(3)   Autoritatea competentă din statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe plasarea în cuști în cazul în care consideră că:

| (a) | nava de capturare sau capcana care a capturat peștele nu deținea o cotă suficientă pentru tonul roșu; |
| --- | --- |

(a)

nava de capturare sau capcana care a capturat peștele nu deținea o cotă suficientă pentru tonul roșu;

| (b) | cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau capcană; sau |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau capcană; sau

| (c) | nava de capturare sau capcana care a declarat că a capturat peștele nu are o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27. |
| --- | --- |

(c)

nava de capturare sau capcana care a declarat că a capturat peștele nu are o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27.

(4)   În cazul în care statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe operațiunea de plasare în cuști, acesta:

| (a) | informează autoritatea competentă din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă; și |
| --- | --- |

(a)

informează autoritatea competentă din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă; și

| (b) | solicită autorității competente să facă demersurile necesare pentru confiscarea capturilor și eliberarea în mare a peștelui. |
| --- | --- |

(b)

solicită autorității competente să facă demersurile necesare pentru confiscarea capturilor și eliberarea în mare a peștelui.

(5)   Plasarea în cuști nu poate începe fără aprobarea emisă în termen de o zi lucrătoare de la solicitare de către statul membru sau PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană, sau de către statul membru responsabil pentru fermă, dacă acest lucru a fost convenit cu autoritățile statului membru sau cu PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană. Dacă în termen de o zi lucrătoare nu se primește niciun răspuns de la autoritățile statului membru sau ale PCC responsabilă pentru nava de capturare sau pentru capcană, operațiunea de plasare în cuști poate fi autorizată de către PCC sau de către statul membru responsabil pentru fermă.

(6)   Peștele va fi plasat în cuști înainte de data de 22 august a fiecărui an, cu excepția cazului în care autoritățile competente ale statului membru sau ale PCC de care aparține ferma piscicolă furnizează motive valide, inclusiv forța majoră, care însoțesc raportul de plasare în cuști atunci când acesta este transmis. În orice caz, peștele nu va fi plasat în cuști după data de 7 septembrie a fiecărui an.

Articolul 47

Documentele privind capturile de ton roșu

Statele membre de care aparțin fermele piscicole interzic operațiunile de plasare a tonului roșu în cuști dacă acestea nu sunt însoțite de documentele solicitate de ICCAT în cadrul programului de documentare a capturilor prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 640/2010. Documentele trebuie să fie exacte și complete și trebuie să fie confirmate și validate de către autoritățile din statul membru sau ale PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcane.

Articolul 48

Inspecțiile

Statele membre de care aparțin fermele piscicole iau măsurile necesare pentru inspectarea fiecărei operațiuni de plasare în cuști care are loc în fermele piscicole.

Articolul 49

Monitorizarea video

Statele membre de care aparțin fermele piscicole se asigură că operațiunile de plasare în cuști sunt monitorizate sub apă, de către autoritățile lor de control, cu ajutorul unei camere video. Se efectuează câte o înregistrare video pentru fiecare operațiune de plasare în cuști, în conformitate cu procedurile
  prevăzute în
  anexa X.

Articolul 50

Deschiderea și desfășurarea anchetelor

Atunci când există o diferență de număr mai mare de 10 % între estimările efectuate de observatorul regional al ICCAT, de autoritățile de control relevante din statele membre în cauză și/sau de operatorul fermei piscicole, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține nava de capturare și/sau capcana. Statul membru care efectuează anchetele poate utiliza alte informații de care dispune, inclusiv rezultatele programelor de plasare în cuști menționate la articolul 51.

Articolul 51

Măsurile și programele pentru estimarea cantității de ton roșu care urmează a fi plasat în cuști, în număr și în greutate

(1)   Statele membre se asigură că un program care utilizează sisteme cu camere stereoscopice sau metode alternative care asigură același nivel de precizie și acuratețe acoperă 100 % dintre operațiunile de plasare în cuști, pentru a estima cantitatea și greutatea peștelui.

(2)   Programul se desfășoară în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XI. Metodele alternative pot fi folosite doar dacă au fost aprobate de ICCAT în cadrul reuniunii anuale.

(3)   Statele membre de care aparține ferma piscicolă comunică rezultatele programului statului membru sau PCC de care aparțin navele de capturare, precum și entității care desfășoară programul regional de observare în numele ICCAT.

(4)   Atunci când rezultatele programului indică o diferență între cantitățile de ton roșu plasat cuști și cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat și/sau transferat, statul membru de care aparține
  nava de capturare sau capcana
  deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține
  ferma piscicolă
  .
  Dacă nava de capturare sau capcana arborează pavilionul unei alte PCC, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu PCC de pavilion respectivă.

(5)   Pentru cantitățile plasate în cuști care depășesc cantitățile declarate capturate și transferate, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana transmite un ordin de eliberare, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XII, dacă:

| (a) | ancheta menționată la alineatul (4) nu este finalizată în termen de 10 zile lucrătoare de la comunicarea rezultatelor programului, pentru o singură operațiune de plasare în cuști sau pentru toate operațiunile de plasare în cuști din cadrul unei operațiuni comune de pescuit; sau |
| --- | --- |

(a)

ancheta menționată la alineatul (4) nu este finalizată în termen de 10 zile lucrătoare de la comunicarea rezultatelor programului, pentru o singură operațiune de plasare în cuști sau pentru toate operațiunile de plasare în cuști din cadrul unei operațiuni comune de pescuit; sau

| (b) | ancheta indică faptul că numărul de exemplare și/sau greutatea medie de ton roșu depășesc cantitatea de ton roșu care, conform declarațiilor, a fost capturată și transferată. |
| --- | --- |

(b)

ancheta indică faptul că numărul de exemplare și/sau greutatea medie de ton roșu depășesc cantitatea de ton roșu care, conform declarațiilor, a fost capturată și transferată.

Eliberarea cantității excedentare se efectuează în prezența autorităților de control.

(6)   Rezultatele programului se utilizează pentru a decide dacă sunt necesare eliberări, iar declarațiile de plasare în cuști și secțiunile relevante din BCD se completează în mod corespunzător. În cazul în care a fost emis un ordin de eliberare, operatorul fermei piscicole solicită prezența unei autorități naționale de control și a unui observator regional al ICCAT pentru monitorizarea eliberării.

(7)   Statele membre transmit Comisiei rezultatele programului până la data de 1 septembrie a fiecărui an.
  În caz de forță majoră la plasarea în cuști, statele membre transmit aceste rezultate înainte de 12 septembrie.
  Comisia transmite aceste informații SCRS până la data de 15 septembrie a fiecărui an, pentru evaluare.

(8)   Transferul tonului roșu viu dintr-o cușcă de creștere în altă cușcă de creștere nu se efectuează fără aprobarea și prezența autorităților de control din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Fiecare transfer este înregistrat pentru a controla numărul exemplarelor. Autoritățile naționale de control monitorizează aceste transferuri și se asigură că fiecare transfer în cadrul aceleiași ferme piscicole este înregistrat în sistemul eBCD.

(9)   O diferență mai mare sau egală cu 10 % între cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat de navă sau capcană, și cantitățile stabilite de camera de control la momentul plasării în cuști constituie o posibilă nerespectare a normelor de către nava sau capcana în cauză. Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura monitorizarea corespunzătoare.

Articolul 52

Declarația de plasare în cuști

  și raportul privind plasarea în cuști

(1)   În termen de
  72 de ore de la încheierea fiecărei operațiuni
  de plasare în cuști,
  un operator al fermei piscicole
  transmite
  autorității sale competente
  o declarație de plasare în cuști,
  astfel cum se prevede în
  anexa XIV. ▌

(2)
     
  Pe lângă declarația de plasare în cuști menționată la alineatul (1), în termen de o săptămână de la finalizarea operațiunii de plasare în cuști, statul membru de care aparține ferma piscicolă transmite un raport privind plasarea în cuști, care conține elementele prevăzute în secțiunea B din anexa XI, statului membru sau PCC ale cărui/cărei nave sau capcane au capturat tonul roșu, precum și Comisiei. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT.

(3)   În sensul alineatului 
  (2)
  , operațiunea de plasare în cuști nu se consideră finalizată înainte de încheierea unei eventuale anchete care a fost deschisă și înainte de încheierea oricărei eventuale operațiuni de eliberare pentru care a fost emis un ordin.

Articolul 53

Transferurile în cadrul aceleiași ferme piscicole și controale aleatorii

(1)   Statele membre de care aparțin fermele piscicole implementează un sistem de trasabilitate, care include înregistrarea video a transferurilor interne.

(2)   Pe baza unei analize a riscurilor, autoritățile de control ale statelor membre de care aparțin fermele piscicole efectuează controale aleatorii privind tonul roșu ținut în cuști între momentul finalizării operațiunilor de plasare în cuști dintr-un an și prima operațiune de plasare în cuști din anul următor.

(3)   În sensul alineatului (2), fiecare stat membru de care aparțin ferme piscicole stabilește un procent minim pentru peștele care trebuie controlat. Procentul respectiv este prevăzut în planul anual de inspecție menționat la articolul 14. Fiecare stat membru transmite Comisiei rezultatele controalelor aleatorii efectuate în fiecare an. Comisia transmite aceste rezultate Secretariatului ICCAT în luna aprilie a anului următor
  perioadei căreia îi corespunde cota
  .

Articolul 54

Accesul la înregistrările video și cerințele privind înregistrările video

(1)   Fiecare stat membru responsabil pentru fermă se asigură că înregistrările video menționate la articolele 49 și 51 sunt puse la dispoziția inspectorilor naționali, precum și a inspectorilor regionali și ai ICCAT și a observatorilor naționali ai ICCAT.

(2)   Fiecare stat membru de care aparțin fermele piscicole ia măsurile necesare pentru a evita înlocuirea, editarea sau manipularea înregistrării video originale.

Articolul 55

Raportul

  anual

  privind plasarea în cuști

Statele membre care fac obiectul obligației de a transmite declarațiile
  și rapoartele
  privind plasarea în cuști în temeiul articolului 52 trimit Comisiei, în fiecare an, până la 31 iulie pentru anul precedent, un raport de sinteză privind plasarea în cuști. Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT
  înainte de
  data de
  31
  august a fiecărui an. Raportul conține următoarele informații:

| (a) | cantitatea totală de ton roșu plasat în cuști de fiecare fermă piscicolă, inclusiv pierderile, exprimate ca număr și greutate, din timpul transportului către cuști ale fiecărei ferme piscicole, efectuat de nave de pescuit sau de capcane; |
| --- | --- |

(a)

cantitatea totală de ton roșu plasat în cuști de fiecare fermă piscicolă, inclusiv pierderile, exprimate ca număr și greutate, din timpul transportului către cuști ale fiecărei ferme piscicole, efectuat de nave de pescuit sau de capcane;

| (b) | lista navelor care pescuiesc, furnizează sau transportă ton roșu în scopuri de creștere (numele navei, pavilionul, numărul licenței, tipul uneltelor de pescuit) și a capcanelor; |
| --- | --- |

(b)

lista navelor care pescuiesc, furnizează sau transportă ton roșu în scopuri de creștere (numele navei, pavilionul, numărul licenței, tipul uneltelor de pescuit) și a capcanelor;

| (c) | rezultatele programului de eșantionare pentru estimarea numărului în funcție de dimensiune pentru tonul roșu capturat, precum și data, ora și zona în care a avut loc captura și metoda de pescuit utilizată, în vederea îmbunătățirii statisticilor în scopul evaluării stocului.
  Programul de eșantionare necesită ca eșantionarea în funcție de dimensiune (lungime și greutate) din cuști să se efectueze pe baza unui singur eșantion (= 100 de exemplare) la fiecare 100 de tone de pește viu sau pe baza unui eșantion de 10 % din numărul total de pești plasați în cuști. Eșantionul în funcție de mărime se colectează cu ocazia recoltării la ferma piscicolă, iar de la peștii morți în timpul transportului, în conformitate cu Orientările ICCAT pentru prezentarea datelor și a informațiilor. Pentru peștele crescut mai mult de un an, sunt stabilite alte metodologii suplimentare de eșantionare. Eșantionarea se desfășoară în cursul oricărei recoltări și acoperă toate cuștile; |
| --- | --- |

(c)

rezultatele programului de eșantionare pentru estimarea numărului în funcție de dimensiune pentru tonul roșu capturat, precum și data, ora și zona în care a avut loc captura și metoda de pescuit utilizată, în vederea îmbunătățirii statisticilor în scopul evaluării stocului.

Programul de eșantionare necesită ca eșantionarea în funcție de dimensiune (lungime și greutate) din cuști să se efectueze pe baza unui singur eșantion (= 100 de exemplare) la fiecare 100 de tone de pește viu sau pe baza unui eșantion de 10 % din numărul total de pești plasați în cuști. Eșantionul în funcție de mărime se colectează cu ocazia recoltării la ferma piscicolă, iar de la peștii morți în timpul transportului, în conformitate cu Orientările ICCAT pentru prezentarea datelor și a informațiilor. Pentru peștele crescut mai mult de un an, sunt stabilite alte metodologii suplimentare de eșantionare. Eșantionarea se desfășoară în cursul oricărei recoltări și acoperă toate cuștile;

| (d) | cantitățile de ton roșu plasat în cuști și estimarea ratei de creștere și a mortalității în captivitate, precum și cantitățile vândute exprimate în tone. Aceste informații sunt furnizate pentru fiecare fermă piscicolă; |
| --- | --- |

(d)

cantitățile de ton roșu plasat în cuști și estimarea ratei de creștere și a mortalității în captivitate, precum și cantitățile vândute exprimate în tone. Aceste informații sunt furnizate pentru fiecare fermă piscicolă;

| (e) | cantitățile de ton roșu închise în cuști în anul anterior; și |
| --- | --- |

(e)

cantitățile de ton roșu închise în cuști în anul anterior; și

| (f) | cantitățile, defalcate în funcție de originea lor, comercializate în cursul anului precedent. |
| --- | --- |

(f)

cantitățile, defalcate în funcție de originea lor, comercializate în cursul anului precedent.

Articolul 56

Actele de punere în aplicare

Comisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.

SECȚIUNEA 8

SECȚIUNEA 8

MONITORIZARE ȘI SUPRAVEGHERE

MONITORIZARE ȘI SUPRAVEGHERE

Articolul 57

Sistemul de monitorizare a navelor

(1)   Prin derogare de la articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre de pavilion pun în aplicare un sistem de monitorizare a navelor (VMS) pentru navele lor de pescuit cu o lungime totală egală cu cel puțin 12 metri, în conformitate cu anexa XV.

(2)   Navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 metri care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (a) sau pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (b) încep să transmită date VMS către ICCAT cu cel puțin 5 zile înainte de perioada de autorizare și continuă să transmită datele respective timp de cel puțin 5 zile după perioada de autorizare, cu excepția cazului în care Comisiei i se transmite în prealabil o cerere de eliminare a navei din registrul ICCAT al navelor.

(3)   Din rațiuni de control, căpitanul sau reprezentantul său trebuie să se asigure că transmiterea datelor VMS de la navele de capturare autorizate să pescuiască activ ton roșu nu se întrerupe atunci când navele se află în port
  , cu excepția cazului în care există un sistem de declarare a intrărilor și a ieșirilor navelor din port
  .

(4)   Statele membre se asigură că centrele lor de monitorizare a pescuitului înaintează Comisiei și unui organism desemnat de aceasta, în timp real și în formatul „https data feed”, mesajele VMS primite de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor. Comisia transmite mesajele respective Secretariatului ICCAT pe cale electronică.

(5)   Statele membre se asigură că:

| (a) | mesajele VMS de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor sunt înaintate Comisiei cel puțin o dată la două ore; |
| --- | --- |

(a)

mesajele VMS de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor sunt înaintate Comisiei cel puțin o dată la două ore;

| (b) | în cazul unor defecțiuni tehnice ale VMS, mesajele alternative de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor, care sunt primite în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011, sunt transmise Comisiei în termen de 24 de ore de la primirea acestora de către centrele lor de monitorizare a pescuitului; |
| --- | --- |

(b)

în cazul unor defecțiuni tehnice ale VMS, mesajele alternative de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor, care sunt primite în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011, sunt transmise Comisiei în termen de 24 de ore de la primirea acestora de către centrele lor de monitorizare a pescuitului;

| (c) | mesajele transmise Comisiei sunt numerotate în mod secvențial (cu un identificator unic) pentru a se evita duplicarea; |
| --- | --- |

(c)

mesajele transmise Comisiei sunt numerotate în mod secvențial (cu un identificator unic) pentru a se evita duplicarea;

| (d) | mesajele transmise Comisiei sunt în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011. |
| --- | --- |

(d)

mesajele transmise Comisiei sunt în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011.

(6)   Fiecare stat membru se asigură că toate mesajele puse la dispoziția navelor sale de inspecție sunt tratate în mod confidențial și se limitează la operațiunile de inspecție pe mare.

SECȚIUNEA 9

SECȚIUNEA 9

Inspecțiile și asigurarea respectării normelor

Inspecțiile și asigurarea respectării normelor

Articolul 58

Programul ICCAT de inspecție comună internațională

(1)   Activitățile de inspecție comună internațională se realizează în conformitate cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională („programul” ICCAT), pentru controlul internațional în afara apelor aflate sub jurisdicție națională, astfel cum se prevede în anexa IX la prezentul regulament.

(2)   Statele membre ale căror nave de pescuit sunt autorizate să desfășoare operațiuni care vizează tonul roșu repartizează inspectori și efectuează inspecții pe mare în cadrul programului ICCAT.

(3)   Dacă, în orice moment, există peste 15 nave de pescuit aflate sub pavilionul unui stat membru care desfășoară activități de pescuit de ton roșu în zona reglementată de convenție, statul membru vizat trimite la fața locului, pe baza unei evaluări a riscurilor, o navă de inspecție în scopul inspecției și al controlului pe mare în zona reglementată de convenție pe toată durata prezenței acelor nave în zona respectivă. Se consideră că această obligație a fost îndeplinită atunci când statele membre cooperează pentru trimiterea la fața locului a unei nave de inspecție sau când o navă de inspecție a Uniunii este trimisă în zona reglementată de convenție.

(4)   Comisia sau un organism desemnat de aceasta poate repartiza programului ICCAT inspectori ai Uniunii.

(5)   În sensul alineatului (3), Comisia sau un organism desemnat de aceasta coordonează activitățile de supraveghere și de inspecție pentru Uniune. Comisia poate elabora, în coordonare cu statele membre implicate, programe comune de inspecție care să permită Uniunii să își îndeplinească obligația în cadrul programului ICCAT. Statele membre ale căror nave de pescuit desfășoară activități de pescuit al tonului roșu adoptă măsurile necesare pentru a facilita realizarea acestor programe, în special în ceea ce privește resursele umane și materiale necesare, precum și perioadele și zonele geografice în care vor fi utilizate resursele respective.

(6)   Statele membre aduc la cunoștința Comisiei, până la data de 1 aprilie a fiecărui an, numele inspectorilor și ale navelor de inspecție pe care intenționează să le repartizeze programului ICCAT în cursul anului. Pe baza acestor informații, Comisia, în colaborare cu statele membre, elaborează în fiecare an un plan privind participarea Uniunii la programul ICCAT, pe care îl trimite Secretariatului ICCAT și statelor membre.

Articolul 59

Inspecțiile efectuate în cazul încălcărilor

Statul membru de pavilion se asigură că o inspecție fizică a navei de pescuit care se află sub pavilionul său are loc sub autoritatea sa în porturile sale sau este efectuată de către un inspector desemnat de acesta atunci când nava de pescuit nu se află în unul dintre porturile sale, în cazul în care nava de pescuit:

| (a) | nu a respectat cerințele de înregistrare și raportare stabilite la articolele 31 și 32; sau |
| --- | --- |

(a)

nu a respectat cerințele de înregistrare și raportare stabilite la articolele 31 și 32; sau

| (b) | a încălcat dispozițiile prezentului regulament sau a săvârșit o încălcare gravă menționată la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(b)

a încălcat dispozițiile prezentului regulament sau a săvârșit o încălcare gravă menționată la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

Articolul 60

Verificările încrucișate

(1)   Fiecare stat membru verifică informațiile din rapoartele de inspecție și din rapoartele observatorilor, datele VMS și, după caz, datele e-BCD-urilor, jurnalele navelor de pescuit, documentele de transfer/transbordare și documentele de captură și transmiterea la timp a acestora, în conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

(2)   Fiecare stat membru efectuează verificări încrucișate ale tuturor operațiunilor de debarcare, transbordare sau de plasare în cuști, efectuând comparații între cantitățile pe specie consemnate în jurnalul de bord al navei de pescuit sau cantitățile pe specie consemnate în declarația de transbordare și cantitățile consemnate în declarația de debarcare sau în declarația de plasare în cuști și orice alt document relevant, precum factura și/sau notele de vânzare.

SECȚIUNEA 10

SECȚIUNEA 10

Asigurarea respectării normelor

Asigurarea respectării normelor

Articolul 61

Asigurarea respectării normelor

Fără a aduce atingere articolelor 89 – 91 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și, în special, obligației statelor membre de a lua măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită navă de pescuit, statul membru responsabil de ferma (fermele) piscicolă (piscicole) pentru tonul roșu ia măsurile adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită fermă, în cazul în care s-a stabilit, în conformitate cu dreptul său, că ferma piscicolă respectivă nu respectă dispozițiile articolelor 46 – 56
  din prezentul regulament
  . În funcție de gravitatea încălcării și în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național,
  aceste măsuri
  pot include
  , în special,
  suspendarea sau retragerea
  autorizației și/sau
  amenzi.
  Statele membre comunică orice suspendare sau retragere a unei autorizații Comisiei, care o notifică Secretariatului ICCAT cu scopul de a modifica „registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu” în consecință.

CAPITOLUL 6

CAPITOLUL 6

Comercializarea

Comercializarea

Articolul 62

Măsurile de comercializare

(1)   Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009 și (CE) nr. 1005/2008 și Regulamentului (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (28), sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de debarcare, de import, de export, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă aceste operațiuni nu sunt însoțite de documente exacte, complete și validate prevăzute în prezentul regulament ▌ și în legislația Uniunii de transpunere a normelor ICCAT privind programul de documentare a capturilor
  de


  ton roșu
  .

(2)   Sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de prelucrare, de export, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă:

| (a) | tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unor nave de pescuit sau al unor capcane al căror stat de pavilion nu dispune de o cotă
  sau
  de o limită de captură ▌pentru tonul roșu, în temeiul măsurilor de conservare și gestionare ale ICCAT; sau |
| --- | --- |

(a)

tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unor nave de pescuit sau al unor capcane al căror stat de pavilion nu dispune de o cotă
  sau
  de o limită de captură ▌pentru tonul roșu, în temeiul măsurilor de conservare și gestionare ale ICCAT; sau

| (b) | tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unei nave de capturare sau al unei capcane în cazul căreia, în momentul capturării, cota individuală sau posibilitățile de pescuit ale statului fuseseră epuizate. |
| --- | --- |

(b)

tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unei nave de capturare sau al unei capcane în cazul căreia, în momentul capturării, cota individuală sau posibilitățile de pescuit ale statului fuseseră epuizate.

(3)   Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009, (CE) nr. 1005/2008 și (UE) nr. 1379/2013, sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de prelucrare și de export a tonului roșu din fermele piscicole de îngrășare sau de creștere care nu sunt conforme cu regulamentele menționate la alineatul (1).

CAPITOLUL 7

Dispoziții finale

Articolul 63

Evaluarea

La cererea Comisiei, statele membre îi transmit acesteia, fără întârziere, un raport detaliat privind punerea în aplicare a prezentului regulament. Pe baza informațiilor primite de la statele membre, Comisia transmite Secretariatului ICCAT, până la data hotărâtă de ICCAT, un raport detaliat privind punerea în aplicare a Recomandării 19-04 a ICCAT.

Articolul 64

Finanțarea

În sensul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (29), prezentul regulament este considerat plan multianual în sensul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

Articolul 65

Confidențialitate

Datele colectate care fac obiectul schimburilor de date în cadrul prezentului regulament sunt tratate în conformitate cu normele aplicabile privind confidențialitatea în temeiul articolelor 112 și 113 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

Articolul 66

Procedura de modificare

(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 referitoare la modificarea prezentului regulament pentru a-l adapta la măsurile adoptate de ICCAT care au efect obligatoriu asupra uniunii și a statelor membre în ceea ce privește:

▌

| (a) | Derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate, în conformitate cu articolul 8; |
| --- | --- |

(a)

Derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate, în conformitate cu articolul 8;

| (b) | termenele pentru raportarea informațiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (4), articolul 26 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1), articolul 32 alineatele (2) și (3), articolul 35 alineatele (5) și (6), articolul 36, articolul 41 alineatul (3), articolul 44 alineatul (2), articolul 51 alineatul (7), articolul 52 alineatul
  (2)
  , articolul 55, articolul 57 alineatul (5) litera (b) și la articolul 58 alineatul (6); |
| --- | --- |

(b)

termenele pentru raportarea informațiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (4), articolul 26 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1), articolul 32 alineatele (2) și (3), articolul 35 alineatele (5) și (6), articolul 36, articolul 41 alineatul (3), articolul 44 alineatul (2), articolul 51 alineatul (7), articolul 52 alineatul
  (2)
  , articolul 55, articolul 57 alineatul (5) litera (b) și la articolul 58 alineatul (6);

| (c) | perioadele sezoanelor de pescuit prevăzute la articolul 17 alineatele (1) și (4); |
| --- | --- |

(c)

perioadele sezoanelor de pescuit prevăzute la articolul 17 alineatele (1) și (4);

| (d) | dimensiunea minimă de referință pentru conservare stabilită la articolul 19 alineatele (1) și (2) și la articolul 20 alineatul (1); |
| --- | --- |

(d)

dimensiunea minimă de referință pentru conservare stabilită la articolul 19 alineatele (1) și (2) și la articolul 20 alineatul (1);

| (e) | procentele și parametrii de referință stabiliți la articolul 13, articolul 15 alineatele (3) și (4), articolul 20 alineatul (1), articolul 21 alineatul (2), articolul 38 alineatul (1), articolul 44 alineatul (2), articolul 50 și la articolul 51 alineatul (9); |
| --- | --- |

(e)

procentele și parametrii de referință stabiliți la articolul 13, articolul 15 alineatele (3) și (4), articolul 20 alineatul (1), articolul 21 alineatul (2), articolul 38 alineatul (1), articolul 44 alineatul (2), articolul 50 și la articolul 51 alineatul (9);

| (f) | informațiile care trebuie transmise Comisiei menționate la articolul 11 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolul 25 alineatul (3), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (4), articolul 34 alineatul (2), articolul 40 alineatul (1) și la articolul 55; |
| --- | --- |

(f)

informațiile care trebuie transmise Comisiei menționate la articolul 11 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolul 25 alineatul (3), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (4), articolul 34 alineatul (2), articolul 40 alineatul (1) și la articolul 55;

| (g) | sarcinile observatorilor naționali și ale observatorilor regionali ai ICCAT, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 39 alineatul (5); |
| --- | --- |

(g)

sarcinile observatorilor naționali și ale observatorilor regionali ai ICCAT, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 39 alineatul (5);

| (h) | motivele de refuzare a autorizației de transfer prevăzute la articolul 41 alineatul (1); |
| --- | --- |

(h)

motivele de refuzare a autorizației de transfer prevăzute la articolul 41 alineatul (1);

| (i) | motivele de confiscare a capturilor și transmiterea ordinului de eliberare a peștelui de la articolul 46 alineatul (4); |
| --- | --- |

(i)

motivele de confiscare a capturilor și transmiterea ordinului de eliberare a peștelui de la articolul 46 alineatul (4);

| (j) | numărul navelor de la articolul 58 alineatul (3); |
| --- | --- |

(j)

numărul navelor de la articolul 58 alineatul (3);

| (k) | anexele de la I la XV. |
| --- | --- |

(k)

anexele de la I la XV.

(2)   Orice modificare adoptată în conformitate cu alineatul (1) se limitează strict la punerea în aplicare în dreptul Uniunii a modificărilor și/sau completărilor la recomandările ICCAT respective
  care sunt obligatorii pentru Uniune
  .

Articolul 67

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 66 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 66 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 66 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului menționat, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 68

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 69

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001

Regulamentul (CE) nr. 1936/2001 se modifică după cum urmează:

| (a) | articolul 3 literele (g)-(j), articolele 4a, 4b și 4c și anexa Ia se elimină. |
| --- | --- |

(a)

articolul 3 literele (g)-(j), articolele 4a, 4b și 4c și anexa Ia se elimină.

| (b) | În anexele I și II, cuvintele „Ton roșu: Thunnus thynnus” se elimină. |
| --- | --- |

(b)

În anexele I și II, cuvintele „Ton roșu: Thunnus thynnus” se elimină.

Articolul 70

Modificări ale Regulamentului (UE) 2017/2107

În Regulamentul (UE) 2017/2107, se elimină articolul 43.

Articolul 71

Modificări ale Regulamentului (UE) 2019/833

În Regulamentul (UE) 2019/833, se elimină articolul 53.

Articolul 72

Abrogare

(1)   Regulamentul (CE) 2016/1627 se abrogă.

(2)   Trimiterile la regulamentele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se interpretează în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut în anexa XVI.

Articolul 73

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în [a douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ..., ...

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C ...

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 28 aprilie 2021.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

3

(4)  Decizia 98/392/CE a Consiliului din 23 martie 1998 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării și a Acordului din 28 iulie 1994 privind punerea în aplicare a Părții XI din aceasta (JO L 179, 23.6.1998, p. 1).

4

(5)  Convenția internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (JO L 162, 18.6.1986, p. 34).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (JO L 252, 16.9.2016, p. 1).

6

(7)  Recomandarea ICCAT privind creșterea tonului roșu.

7

(8)  Recomandarea ICCAT privind standardele minime pentru sistemul de monitorizare a navelor în zona Convenției ICCAT.

8

(9)  Recomandarea ICCAT privind conformitatea activităților de pescuit de ton roșu și pește-spadă din Atlanticul de Nord.

9

(10)  Recomandarea ICCAT privind instituirea unui registru ICCAT al navelor cu o lungime totală de 20 de metri sau mai mare autorizate să desfășoare operațiuni în zona convenției.

10

(11)  Recomandarea ICCAT privind transbordarea.

11

(12)  Raportul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS), Madrid 1-5 octombrie 2018.

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1).

13

(14)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 112, 30.4.2011, p. 1).

14

(15)  Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (JO L 286, 29.10.2008, p. 1).

15

(16)  Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (JO L 16, 23.1.2015, p. 23).

16

(17)  Regulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2010 de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului (JO L 194, 24.7.2010, p. 1).

17

(18)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

18

(19)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

19

(20)  Regulamentul (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (JO L 315, 30.11.2017, p. 1).

20

(21)  Regulamentul (UE) 2019/833 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1627 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2115/2005 și (CE) nr. 1386/2007 ale Consiliului (JO L 141, 28.5.2019, p. 1).

21

(22)  Regulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 1).

22

(23)  Regulamentul (CE) nr. 1936/2001 al Consiliului din 27 septembrie 2001 de stabilire a unor măsuri de control aplicabile pescuitului pentru anumite stocuri de pești mari migratori (JO L 263, 3.10.2001, p. 1).

23

(24)  Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (JO L 347, 28.12.2017, p. 81).

24

(25)  
  Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1380/2013, (UE) 2016/1139, (UE) 2018/973, (UE) 2019/472 și (UE) 2019/1022 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 105).

25

Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1380/2013, (UE) 2016/1139, (UE) 2018/973, (UE) 2019/472 și (UE) 2019/1022 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 105).

(26)  https://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html

26

(27)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei din 6 februarie 2017 privind registrul flotei de pescuit a Uniunii (JO L 34, 9.2.2017, p. 9).

27

(28)  Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1).

28

(29)  Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1).

29

ANEXA I

Condiții specifice aplicabile navelor de capturare care pescuiesc în conformitate cu articolul 19

| 1. | Fiecare stat membru asigură respectarea următoarelor limitări ale capacității:
  Numărul maxim de nave de pescuit cu momeală și de nave pentru pescuitul la trenă, autorizate să pescuiască activ ton roșu, este limitat la numărul de nave care participă la pescuitul dirijat de ton roșu în 2006.






  — | Numărul maxim de flote de pescuit artizanal, autorizate să pescuiască activ ton roșu în Marea Mediterană, este limitat la numărul de nave care participă la pescuitul de ton roșu în 2008. |
| --- | --- | --- |

1.

Numărul maxim de nave de pescuit cu momeală și de nave pentru pescuitul la trenă, autorizate să pescuiască activ ton roșu, este limitat la numărul de nave care participă la pescuitul dirijat de ton roșu în 2006.

—

Numărul maxim de flote de pescuit artizanal, autorizate să pescuiască activ ton roșu în Marea Mediterană, este limitat la numărul de nave care participă la pescuitul de ton roșu în 2008.

| — | Numărul maxim de nave de capturare autorizate să pescuiască activ ton roșu în Marea Adriatică este limitat la numărul de nave care participă la pescuitul de ton roșu în 2008. Fiecare stat membru alocă navelor în cauză cote individuale. |
| --- | --- |

—

Numărul maxim de nave de capturare autorizate să pescuiască activ ton roșu în Marea Adriatică este limitat la numărul de nave care participă la pescuitul de ton roșu în 2008. Fiecare stat membru alocă navelor în cauză cote individuale.

| 2. | Fiecare stat membru poate aloca:






  — | cel mult 7 % din cota sa de ton roșu navelor sale de pescuit cu momeală și navelor pentru pescuitul la trenă. În cazul Franței, navele sub pavilion francez cu o lungime totală mai mică de 17 m și care operează în Golful Biscaya pot captura maxim 100 de tone de ton roșu cu o greutate de minim 6,4 kg sau o lungime la furcă (până la bifurcarea înotătoarei caudale) de minim 70 cm. |
| --- | --- | --- |

2.

—

cel mult 7 % din cota sa de ton roșu navelor sale de pescuit cu momeală și navelor pentru pescuitul la trenă. În cazul Franței, navele sub pavilion francez cu o lungime totală mai mică de 17 m și care operează în Golful Biscaya pot captura maxim 100 de tone de ton roșu cu o greutate de minim 6,4 kg sau o lungime la furcă (până la bifurcarea înotătoarei caudale) de minim 70 cm.

| — | cel mult 2 % din cota sa de ton roșu pentru pescuitul artizanal de coastă de pește proaspăt din Marea Mediterană. |
| --- | --- |

—

cel mult 2 % din cota sa de ton roșu pentru pescuitul artizanal de coastă de pește proaspăt din Marea Mediterană.

| — | cel mult 90 % din cota sa de ton roșu navelor sale de capturare din Marea Adriatică, pentru acvacultură. |
| --- | --- |

—

cel mult 90 % din cota sa de ton roșu navelor sale de capturare din Marea Adriatică, pentru acvacultură.

| 3. | Pentru maxim 7 % din cantitatea totală de exemplare de ton roșu capturate în Marea Adriatică pentru acvacultură de către navele sub pavilionul său, Croația poate să prevadă o greutate minimă de 6,4 kg sau o lungime la furcă (până la bifurcarea înotătoarei caudale) de minim 66 cm . |
| --- | --- |

3.

| 4. | Statele membre ale căror nave de pescuit cu momeală, nave de pescuit cu paragate, nave de pescuit cu undițe de mână și nave pentru pescuitul la trenă sunt autorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană instituie cerințe de marcaj astfel:






  — | marcajul se aplică pe fiecare exemplar de ton roșu imediat la descărcare; |
| --- | --- | --- |

4.

—

marcajul se aplică pe fiecare exemplar de ton roșu imediat la descărcare;

| — | fiecare marcaj aplicat are un număr unic de identificare care trebuie înscris în documentele de captură privind tonul roșu și inscripționat lizibil și indelebil pe exteriorul oricărui ambalaj care conține ton. |
| --- | --- |

—

fiecare marcaj aplicat are un număr unic de identificare care trebuie înscris în documentele de captură privind tonul roșu și inscripționat lizibil și indelebil pe exteriorul oricărui ambalaj care conține ton.

ANEXA II

Cerințe referitoare la jurnalele de bord

A.   NAVE DE CAPTURARE

Specificații minime pentru jurnalele de pescuit:

| 1 | Filele jurnalului de bord se numerotează. |
| --- | --- |

1

Filele jurnalului de bord se numerotează.

| 2 | Jurnalul de bord se completează zilnic (la miezul nopții) sau înainte de sosirea în port. |
| --- | --- |

2

Jurnalul de bord se completează zilnic (la miezul nopții) sau înainte de sosirea în port.

| 3. | Jurnalul de bord se completează în cazul inspecțiilor pe mare. |
| --- | --- |

3.

Jurnalul de bord se completează în cazul inspecțiilor pe mare.

| 4 | O copie a paginilor rămâne atașată la jurnalul de bord. |
| --- | --- |

4

O copie a paginilor rămâne atașată la jurnalul de bord.

| 5 | Jurnalele de bord se păstrează pe navă pentru o perioadă de operare de un an. |
| --- | --- |

5

Jurnalele de bord se păstrează pe navă pentru o perioadă de operare de un an.

Informații standard minime pentru jurnalele de pescuit:

| 1. | Numele și adresa comandantului. |
| --- | --- |

1.

Numele și adresa comandantului.

| 2. | Datele și porturile de plecare, datele și porturile de sosire. |
| --- | --- |

2.

Datele și porturile de plecare, datele și porturile de sosire.

| 3. | Numele navei, numărul de înmatriculare, numărul ICCAT, indicativul internațional de apel radio și numărul OMI (dacă există). |
| --- | --- |

3.

Numele navei, numărul de înmatriculare, numărul ICCAT, indicativul internațional de apel radio și numărul OMI (dacă există).

| 4. | Uneltele de pescuit:






  (a) | codul de tip FAO; |
| --- | --- | --- |

4.

Uneltele de pescuit:

(a)

codul de tip FAO;

| (b) | dimensiunile (de exemplu lungimea, dimensiunea ochiurilor de plasă, numărul de cârlige). |
| --- | --- |

(b)

dimensiunile (de exemplu lungimea, dimensiunea ochiurilor de plasă, numărul de cârlige).

| 5. | Operațiunile pe mare cu (minimum) un rând pe zi de ieșire, indicând:






  (a) | activitatea (de exemplu pescuit, navigare); |
| --- | --- | --- |

5.

Operațiunile pe mare cu (minimum) un rând pe zi de ieșire, indicând:

(a)

activitatea (de exemplu pescuit, navigare);

| (b) | poziția: pozițiile zilnice exacte (în grade și minute), înregistrate pentru fiecare operațiune de pescuit sau la prânz atunci când nu s-au efectuat operațiuni de pescuit în timpul zilei respective; |
| --- | --- |

(b)

poziția: pozițiile zilnice exacte (în grade și minute), înregistrate pentru fiecare operațiune de pescuit sau la prânz atunci când nu s-au efectuat operațiuni de pescuit în timpul zilei respective;

| (c) | înregistrarea capturilor, indicând:






  — | codul FAO; |
| --- | --- | --- |

(c)

înregistrarea capturilor, indicând:

—

codul FAO;

| — | greutatea rotunjită (RWT) în kg pe zi; |
| --- | --- |

—

greutatea rotunjită (RWT) în kg pe zi;

| — | numărul de exemplare pe zi. |
| --- | --- |

—

numărul de exemplare pe zi.

În cazul navelor de pescuit cu plasă-pungă, aceste date trebuie înregistrate pentru fiecare operațiune de pescuit, inclusiv în cazul capturilor infructuoase (egale cu zero).

| 6. | Semnătura comandantului. |
| --- | --- |

6.

Semnătura comandantului.

| 7. | Mijloace de măsurare a greutății: estimare, cântărire la bord. |
| --- | --- |

7.

Mijloace de măsurare a greutății: estimare, cântărire la bord.

| 8. | În jurnal se înregistrează greutatea în echivalent de greutate în viu a peștilor și se menționează factorii de conversie folosiți pentru evaluare. |
| --- | --- |

8.

În jurnal se înregistrează greutatea în echivalent de greutate în viu a peștilor și se menționează factorii de conversie folosiți pentru evaluare.

Informații minime pentru jurnalele de pescuit în cazul operațiunilor de debarcare sau de transbordare:

| 1. | Datele și portul de debarcare/transbordare. |
| --- | --- |

1.

Datele și portul de debarcare/transbordare.

| 2. | Produsele:






  (a) | speciile și prezentarea după codul FAO; |
| --- | --- | --- |

2.

Produsele:

(a)

speciile și prezentarea după codul FAO;

| (b) | numărul de pești sau de lăzi și cantitatea în kg. |
| --- | --- |

(b)

numărul de pești sau de lăzi și cantitatea în kg.

| 3. | Semnătura comandantului sau a agentului navei. |
| --- | --- |

3.

Semnătura comandantului sau a agentului navei.

| 4. | În cazul operațiunilor de transbordare: numele navei receptoare, pavilionul acesteia și numărul ICCAT. |
| --- | --- |

4.

În cazul operațiunilor de transbordare: numele navei receptoare, pavilionul acesteia și numărul ICCAT.

Informații minime pentru jurnalele de pescuit în cazul operațiunilor de transfer în cuști:

| 1. | Data, ora și poziția (latitudinea/longitudinea) transferului. |
| --- | --- |

1.

Data, ora și poziția (latitudinea/longitudinea) transferului.

| 2. | Produsele:






  (a) | identificarea speciilor după codul FAO; |
| --- | --- | --- |

2.

Produsele:

(a)

identificarea speciilor după codul FAO;

| (b) | numărul de pești transferați în cuști și cantitatea în kg a acestora. |
| --- | --- |

(b)

numărul de pești transferați în cuști și cantitatea în kg a acestora.

| 3. | Numele remorcherului, pavilionul acestuia și numărul ICCAT. |
| --- | --- |

3.

Numele remorcherului, pavilionul acestuia și numărul ICCAT.

| 4. | Numele fermei piscicole de destinație și numărul ICCAT al acesteia. |
| --- | --- |

4.

Numele fermei piscicole de destinație și numărul ICCAT al acesteia.

| 5. | În cazul unei OPC, în plus față de informațiile prevăzute la punctele 1-4, comandanții consemnează în jurnal următoarele:






  (a) | în ceea ce privește nava de capturare care efectuează transferul peștelui în cuști:






  — | cantitatea capturilor îmbarcate; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

În cazul unei OPC, în plus față de informațiile prevăzute la punctele 1-4, comandanții consemnează în jurnal următoarele:

(a)

în ceea ce privește nava de capturare care efectuează transferul peștelui în cuști:

—

cantitatea capturilor îmbarcate;

| — | cantitatea capturilor scăzută din cota individuală a navei respective; |
| --- | --- |

—

cantitatea capturilor scăzută din cota individuală a navei respective;

| — | numele celorlalte nave care participă la OPC; |
| --- | --- |

—

numele celorlalte nave care participă la OPC;

| (b) | în ceea ce privește celelalte nave de capturare din cadrul aceleiași OPC care nu sunt implicate în transferul peștelui:






  — | numele navelor respective, indicativele internaționale de apel radio ale acestora și numerele ICCAT; |
| --- | --- | --- |

(b)

în ceea ce privește celelalte nave de capturare din cadrul aceleiași OPC care nu sunt implicate în transferul peștelui:

—

numele navelor respective, indicativele internaționale de apel radio ale acestora și numerele ICCAT;

| — | faptul că nicio captură nu a fost îmbarcată sau transferată în cuști; |
| --- | --- |

—

faptul că nicio captură nu a fost îmbarcată sau transferată în cuști;

| — | cantitatea capturilor scăzută din cotele individuale ale navelor respective; |
| --- | --- |

—

cantitatea capturilor scăzută din cotele individuale ale navelor respective;

| — | numele și numărul ICCAT al navei de capturare la care se face referire la litera (a). |
| --- | --- |

—

numele și numărul ICCAT al navei de capturare la care se face referire la litera (a).

B.   REMORCHERE

| 1. | Comandantul unui remorcher consemnează în jurnalul de bord zilnic data, ora și poziția transferului, cantitățile transferate (numărul de pești și cantitatea în kg), numărul cuștii, precum și numele navei de capturare, pavilionul acesteia și numărul ICCAT, numele celeilalte (celorlalte) nave implicate și numărul ICCAT al acesteia (ale acestora), ferma piscicolă de destinație și numărul ICCAT al acesteia și numărul declarației ICCAT de transfer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Transferurile ulterioare către nave auxiliare sau către alte remorchere fac obiectul unui raport în care se precizează aceleași informații ca cele menționate la punctul 1, precum și numele navei auxiliare sau al remorcherului, pavilionul, numărul ICCAT și numărul declarației ICCAT de transfer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jurnalul de bord zilnic conține informații detaliate cu privire la toate transferurile efectuate în cursul sezonului de pescuit. Jurnalul de bord zilnic este păstrat la bord și este accesibil în orice moment în vederea controlului. |
| --- | --- |

3.

C.   NAVE AUXILIARE

| 1. | Comandantul unei nave auxiliare înregistrează zilnic activitățile în jurnalul de bord, inclusiv data, ora și pozițiile, cantitățile de ton roșu îmbarcat, precum și numele navei de pescuit, al fermei piscicole sau al capcanei în asociere cu care operează. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jurnalul de bord zilnic conține informații detaliate cu privire la toate activitățile desfășurate în cursul sezonului de pescuit. Jurnalul de bord zilnic este păstrat la bord și este accesibil în orice moment în vederea controlului. |
| --- | --- |

2.

D.   NAVE DE PRELUCRARE

| 1. | Comandantul unei nave de prelucrare consemnează în jurnalul de bord zilnic data, ora și poziția activităților, precum și cantitățile transbordate și, dacă este cazul, cantitatea, în număr de exemplare și greutate, de ton roșu preluat de la ferme piscicole, de la capcane sau de la navele de capturare. Comandantul trebuie să indice, de asemenea, numele și numerele ICCAT ale fermelor piscicole, capcanelor sau navelor de capturare respective. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Comandantul unei nave de prelucrare ține un jurnal zilnic de prelucrare, în care precizează greutatea rotunjită și numărul de pești transferați sau transbordați, factorul de conversie utilizat, greutățile și cantitățile pe tip de prezentare a produsului. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Comandantul unei nave de prelucrare ține la zi un plan de arimare care indică amplasarea și cantitățile pentru fiecare specie și tip de prezentare a produsului. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jurnalul de bord zilnic conține informații detaliate cu privire la toate transbordările efectuate în cursul sezonului de pescuit. Jurnalul de bord zilnic, jurnalul de prelucrare, planul de arimare și originalele declarațiilor ICCAT de transbordare sunt păstrate la bord și sunt accesibile în orice moment în vederea controlului. |
| --- | --- |

4.

ANEXA III

Formular de raport de capturi

| Formular de raport de capturi |
| --- |
| Pavilionul | Numărul ICCAT | Numele navei | Începutul perioadei de raportare | Sfârșitul perioadei de raportare | Durata perioadei de raportare (în zile) | Data capturii | Locul capturii | Capturi | Greutatea atribuită în cazul unei operațiuni comune de pescuit (kg) |
| Lat. | Long. | Greutate (kg) | Număr de exemplare | Greutate medie (kg) |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Formular de raport de capturi

Pavilionul

Numărul ICCAT

Numele navei

Începutul perioadei de raportare

Sfârșitul perioadei de raportare

Durata perioadei de raportare (în zile)

Data capturii

Locul capturii

Capturi

Greutatea atribuită în cazul unei operațiuni comune de pescuit (kg)

Lat.

Long.

Greutate (kg)

Număr de exemplare

Greutate medie (kg)

ANEXA IV

Formular de cerere de autorizație pentru participarea la operațiuni comune de pescuit

| Operațiuni comune de pescuit |
| --- |
| Statul de pavilion | Numele navei | Numărul ICCAT | Durata operațiunii | Identitatea operatorilor | Cota individuală a navei | Cheia de repartizare per navă | Ferma piscicolă de îngrășare sau de creștere de destinație |
| PCC | Numărul ICCAT |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Operațiuni comune de pescuit

Statul de pavilion

Numele navei

Numărul ICCAT

Durata operațiunii

Identitatea operatorilor

Cota individuală a navei

Cheia de repartizare per navă

Ferma piscicolă de îngrășare sau de creștere de destinație

PCC

Numărul ICCAT

Data ...

Validarea de către statul de pavilion ...

ANEXA V

Declarație ICCAT de transbordare

Image 1C5062021RO14110120210427RO0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Poziția Parlamentului European adoptată la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului.)C5062021RO14210120210427RO0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/819.)C5062021RO14310120210427RO0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei și de abrogare a Deciziei nr. 1312/2013/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/820.)C5062021RO14410120210427RO0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/836.)C5062021RO16010120210428RO0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei Europene,după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,având în vedere avizul Comitetului Economic și Social EuropeanJO C ...,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinarăPoziția Parlamentului European din 28 aprilie 2021.,întrucât:(1)Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22). este de a garanta o exploatare a resurselor biologice marine care oferă condiții economice, de mediu și sociale sustenabile.(2)Prin Decizia 98/392/CE a ConsiliuluiDecizia 98/392/CE a Consiliului din 23 martie 1998 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării și a Acordului din 28 iulie 1994 privind punerea în aplicare a Părții XI din aceasta (JO L 179, 23.6.1998, p. 1)., Uniunea a aprobat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării și Acordul pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migrat, care conțin principii și norme de conservare și gestionare a resurselor marine vii. În cadrul obligațiilor sale internaționale mai ample, Uniunea participă la eforturile depuse în apele internaționale pentru conservarea stocurilor de pește.(3)Uniunea este parte la Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul AtlanticConvenția internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (JO L 162, 18.6.1986, p. 34). (convenția).(4)În cadrul celei de a 21-a reuniuni speciale din 2018, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), instituită prin convenție, a adoptat Recomandarea 18-02 privind instituirea unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (planul de gestionare).Planul de gestionare respectă avizul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) al ICCAT, care prevede că ICCAT ar trebui să instituie un plan multianual de gestionare a stocului în 2018, dat fiind că starea actuală a stocului nu mai pare să necesite măsurile de urgență introduse prin planul de refacere a stocului de ton roșu (instituit prin Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04), fără însă a slăbi măsurile de monitorizare și control existente.(5)Recomandarea 18-02 abrogă Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04 de instituire a unui plan de redresare pentru tonul roșu, care a fost transpusă în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (JO L 252, 16.9.2016, p. 1)..(6)În cadrul celei de a 26-a reuniuni ordinare din 2019, ICCAT a adoptat Recomandarea 19-04 de modificare a planului multianual de gestionare stabilit prin Recomandarea 18-02. Recomandarea 19-04 a ICCAT abrogă și înlocuiește Recomandarea 18-02. Prezentul regulament ar trebui să transpună Recomandarea 19-04 în dreptul Uniunii.(7)Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să transpună, integral sau parțial, după caz, următoarele recomandări ale ICCAT: 06-07Recomandarea ICCAT privind creșterea tonului roșu., 18-10Recomandarea ICCAT privind standardele minime pentru sistemul de monitorizare a navelor în zona Convenției ICCAT., 96-14Recomandarea ICCAT privind conformitatea activităților de pescuit de ton roșu și pește-spadă din Atlanticul de Nord., 13-13Recomandarea ICCAT privind instituirea unui registru ICCAT al navelor cu o lungime totală de 20 de metri sau mai mare autorizate să desfășoare operațiuni în zona convenției. și 16-15Recomandarea ICCAT privind transbordarea..(8)Poziția Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile, pentru a garanta că gestionarea resurselor piscicole se face în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, în special cu obiectivul de refacere progresivă și de menținere a populațiilor de stocuri de pește peste nivelurile de biomasă care pot asigura producția maximă durabilă (MSY), cu obiectivul de a oferi condiții pentru un pescuit viabil și competitiv din perspectivă economică și pentru industria de prelucrare și activitățile desfășurate pe uscat legate de pescuit. Potrivit Raportului pe 2018Raportul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS), Madrid 1-5 octombrie 2018. publicat de SCRS, capturile de ton roșu cu o rată de mortalitate prin pescuit de F0,1 sunt în conformitate cu o mortalitate prin pescuit consecventă cu obținerea producției maxime durabile (Fmsy). Biomasa stocului este considerată a fi la un nivel care asigură producția maximă durabilă. B0,1 fluctuând de la valori peste acest nivel pentru nivelurile de recrutare medii și mici, în timp ce pentru nivelul de recrutare înalt se situează sub acest nivel.(9)Planul de gestionare ia în considerare caracteristicile specifice ale diverselor tipuri de unelte și tehnici de pescuit. În contextul punerii în aplicare a planului de gestionare, Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze activitățile de pescuit costier și utilizarea unor unelte și tehnici de pescuit selective și cu impact redus asupra mediului, în special unelte și tehnici utilizate în cadrul pescuitului tradițional și artizanal, contribuind astfel la asigurarea unui nivel echitabil de trai pentru economiile locale.(10)Ar trebui să se țină seama de caracteristicile și nevoile specifice ale pescuitului artizanal și la scară mică. În plus față de dispozițiile relevante din Recomandarea 19-04 a ICCAT care elimină obstacolele din calea participării navelor costiere la scară mică la pescuitul de ton roșu, statele membre ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o distribuție echitabilă și transparentă a posibilităților de pescuit între flotele la scară mică, cele artizanale și cele mai mari, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(11)Pentru a asigura conformitatea cu politica comună în domeniul pescuitului, au fost adoptate acte legislative la nivelul UE în vederea stabilirii unui sistem de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, care include combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). În special, Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). instituie un sistem al Uniunii de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, bazat pe o abordare globală și integrată, astfel încât să se garanteze respectarea tuturor normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 112, 30.4.2011, p. 1). stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009. Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (JO L 286, 29.10.2008, p. 1). instituie un sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. Aceste regulamente includ deja dispoziții referitoare la licențe și autorizații de pescuit, anumite norme privind sistemele de monitorizare a navelor care acoperă o parte dintre măsurile prevăzute în Recomandarea 19-04 a ICCAT. Prin urmare, nu este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse în prezentul regulament.(12)Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 introduce noțiunea de dimensiune minimă de referință pentru conservare. Pentru a asigura consecvența, ar trebui ca noțiunea de dimensiune minimă definită de ICCAT să fie implementată în dreptul Uniunii ca dimensiune minimă de referință pentru conservare.(13)Conform Recomandării 19-04 a ICCAT, trebuie aruncat înapoi în mare tonul roșu care a fost capturat și care este sub dimensiunea minimă de referință a conservării, același lucru fiind valabil și pentru capturile de ton roșu care depășesc limitele capturilor accidentale stabilite în planurile anuale de pescuit. În scopul respectării de către Uniune a obligațiilor internaționale care îi revin în temeiul ICCAT, articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al ComisieiRegulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (JO L 16, 23.1.2015, p. 23). prevede derogări de la obligația de debarcare a tonului roșu în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) 2015/98 pune în aplicare anumite dispoziții ale Recomandării 19-04 a ICCAT, care stabilește obligația de a arunca înapoi în mare tonul roșu pentru navele care își depășesc cota alocată sau nivelul maxim autorizat de capturi accidentale. Domeniul de aplicare al respectivului regulament delegat include navele implicate în pescuitul de agrement. În consecință, nu este necesar ca prezentul regulament să reglementeze aceste obligații de aruncare și de eliberare înapoi în mare și nu va aduce atingere dispozițiilor corespunzătoare din Regulamentul delegat (UE) 2015/98.(14)Cu ocazia reuniunii anuale din 2018, părțile contractante la convenție au recunoscut nevoia de consolidare a controalelor pentru anumite operațiuni care vizează tonul roșu. În acest sens, cu ocazia reuniunii anuale din 2018, s-a convenit că părțile contractante la convenție responsabile de creștere ar trebui să asigure trasabilitatea integrală a operațiunilor de plasare în cuști și să efectueze controale aleatorii pe baza analizei riscurilor.(15)Regulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2010 de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului (JO L 194, 24.7.2010, p. 1). prevede un document electronic de captură pentru tonul roșu (eBCD), transpunând Recomandarea 09-11 a ICCAT de modificare a Recomandării 08-12. Recomandările 17-09 și 11-20 privind aplicarea eBCD au fost abrogate recent prin Recomandările 18-12 și 18-13. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 640/2010 a devenit caduc, iar Comisia a propus un nou regulament pentru transpunerea celor mai recente norme ICCAT privind eBCD. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să facă trimitere la Regulamentul (UE) nr. 640/2010 ci, în termeni mai generali, la programul de documentare a capturilor recomandat de ICCAT.(16)Având în vedere că anumite recomandări ale ICCAT sunt modificate frecvent de către părțile contractante ale ICCAT și vor fi probabil modificate în continuare în viitor, pentru a transpune rapid în dreptul Uniunii viitoarele recomandări ale ICCAT de modificare sau de completare a planului de gestionare al ICCAT, competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să fie delegată Comisiei, în privința următoarelor aspecte: ▌termenele de raportare a informațiilor, perioadele de timp ale sezoanelor de pescuit; derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate; dimensiunile minime de referință pentru conservare; procentele și parametrii, informațiile care trebuie comunicate Comisiei; sarcinile observatorilor naționali și regionali, motivele de refuzare a autorizației de a transfera pește; motivele pentru confiscarea capturilor și pentru ordonarea eliberării peștelui. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferareJO L 123, 12.5.2016, p. 1.. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(17)Comisia, care reprezintă Uniunea în cadrul reuniunilor ICCAT, își exprimă anual acordul cu privire la o serie de recomandări cu caracter pur tehnic ale ICCAT, în special în ceea ce privește limitările capacității, cerințele referitoare la jurnalele de bord, formularele de raport de capturi, transbordarea și declarațiile de transfer, informațiile minime pentru autorizațiile de pescuit, numărul minim de nave de pescuit în raport cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională, specificațiile programului de inspecție și de observare, standardele pentru înregistrarea video, protocoalele de eliberare a peștilor, standardele privind tratarea peștilor morți, declarațiile de plasare în cuști sau standardele sistemelor de monitorizare a navelor, care sunt transpuse în anexele I-XV la prezentul regulament. Comisia ar trebui să dețină competențe de a adopta acte delegate de modificare sau completare a anexelor I-XV, în concordanță cu recomandările modificate sau completate ale ICCAT. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(18)Recomandările ICCAT care reglementează pescuitul de ton roșu (operațiunile legate de capturare, transfer, transport, plasare în cuști, creștere, recoltare și transport) sunt extrem de dinamice. Noi tehnologii pentru controlarea și gestionarea pescuitului, care trebuie să fie utilizate în mod uniform de către statele membre, sunt dezvoltate în permanență (de exemplu, camere stereoscopice și metode alternative). În mod similar, trebuie să se elaboreze și proceduri operaționale acolo unde este necesar, pentru a ajuta statele membre să se conformeze cu normele ICCAT consacrate în prezentul regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind reportarea tonului roșu viu, operațiunile de transfer și de plasare în cuști. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)..(19)Actele delegate și actele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a viitoarelor recomandări ale ICCAT în dreptul Uniunii prin intermediul procedurii legislative ordinare.(20)Întrucât prezentul regulament va prevedea un plan nou și cuprinzător de gestionare pentru tonul roșu, dispozițiile privind tonul roșu stabilite în Regulamentele (UE) 2017/2107Regulamentul (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (JO L 315, 30.11.2017, p. 1). și (UE) 2019/833Regulamentul (UE) 2019/833 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1627 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2115/2005 și (CE) nr. 1386/2007 ale Consiliului (JO L 141, 28.5.2019, p. 1). ale Parlamentului European și ale Consiliului ar trebui să fie eliminate. În ceea ce privește articolul 43 din Regulamentul (UE) 2017/2107, partea corespunzătoare peștelui-spadă mediteraneean a fost inclusă în Regulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 1).. Anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1936/2001 al Consiliului din 27 septembrie 2001 de stabilire a unor măsuri de control aplicabile pescuitului pentru anumite stocuri de pești mari migratori (JO L 263, 3.10.2001, p. 1). trebuie, de asemenea, eliminate. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1936/2001, (UE) nr. 2017/2107 și (UE) nr. 2019/833 ar trebui modificate în consecință.(21)Recomandarea 18-02 a ICCAT a abrogat Recomandarea 17-07, întrucât starea stocului nu mai necesita măsurile de urgență prevăzute în planul de refacere a stocului de ton roșu instituit prin recomandarea respectivă. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1627, care a instituit planul de refacere, ar trebui să fie abrogat,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CAPITOLUL IDISPOZIȚII GENERALEArticolul 1ObiectPrezentul regulament stabilește normele generale pentru punerea în aplicare uniformă și eficientă de către Uniune a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu (Thunnus thynnus) din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, astfel cum a fost adoptat de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT).Articolul 2Domeniu de aplicarePrezentul regulament se aplică:(a)navelor de pescuit ale Uniunii și navelor Uniunii implicate în activități de pescuit recreativ și care:capturează ton roșu în zona reglementată de convenție; șitransbordează sau transportă la bord, inclusiv în afara zonei reglementate de convenție, ton roșu capturat în zona reglementată de convenție;(b)fermelor piscicole din Uniune;(c)navelor de pescuit ale țărilor terțe și navelor țărilor terțe care practică pescuitul recreativ, care operează în apele Uniunii și capturează ton roșu în zona reglementată de convenție;(d)navelor din țări terțe care sunt inspectate în porturi din statele membre și care au la bord ton roșu capturat în zona reglementată de convenție sau produse din pește provenite de la tonul roșu capturat în apele Uniunii care nu au fost debarcate sau transbordate anterior în porturi.Articolul 3ObiectivObiectivul prezentului regulament este punerea în aplicare a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu, astfel cum a fost adoptat de ICCAT, care are drept scop menținerea unei biomase a tonului roșu peste nivelurile care pot asigura producția maximă durabilă.Articolul 4Relația cu alte acte legislative ale UniuniiCu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel, dispozițiile prezentului regulament se aplică fără a aduce atingere altor acte ale Uniunii care reglementează sectorul pescuitului, în special:(1)Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului;(2)Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;(3)Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (JO L 347, 28.12.2017, p. 81). privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe;(4)Regulamentul (UE) 2017/2107 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);(5)Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1380/2013, (UE) 2016/1139, (UE) 2018/973, (UE) 2019/472 și (UE) 2019/1022 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 105). privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice.Articolul 5DefinițiiÎn sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:1.ICCAT înseamnă Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic;2.convenția înseamnă Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic;3.navă de pescuit înseamnă orice navă cu motor utilizată în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu, inclusiv navele de capturare, navele de prelucrare a peștelui, navele de sprijin, remorcherele, navele implicate în operațiuni de transbordare și navele de transport echipate pentru transportul produselor din ton, precum și navele auxiliare, cu excepția portcontainerelor;4.ton roșu viu înseamnă tonul roșu care este păstrat viu o anumită perioadă de timp într-o capcană pentru ton sau care este transferat viu într-o fermă piscicolă ▌;5.SCRS înseamnă Comitetul permanent pentru cercetare și statistică al ICCAT;6.pescuit recreativ înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele biologice marine ▌;7.pescuit sportiv înseamnă pescuitul necomercial practicat de persoane care sunt membre ale unei organizații sportive naționale sau care dețin un permis național de pescuit sportiv;8.remorcher înseamnă orice navă utilizată pentru tractarea cuștilor;9.navă de prelucrare înseamnă o navă la bordul căreia produsele pescărești sunt supuse, înainte de ambalare, unuia sau mai multora dintre următoarele procese: filetare sau tranșare, congelare și/sau prelucrare;10.navă auxiliară înseamnă orice navă utilizată pentru transportul tonului roșu mort (neprelucrat) dintr-o cușcă de transport/creștere, dintr-o navă de pescuit cu plasă-pungă sau dintr-o capcană către un port desemnat și/sau către o navă de prelucrare;11.capcană înseamnă o unealtă staționară fixată de substrat, care conține, de obicei, o plasă de ghidaj care dirijează tonul roșu într-un spațiu delimitat sau într-o serie de spații delimitate unde este păstrat înainte de recoltare sau de creștere;12.plase pungă înseamnă orice setcă înconjurătoare ale cărei capete inferioare sunt reunite cu ajutorul unui cablu de strângere petrecut printr-o serie de inele dispuse de-a lungul cablului de ancorare, care permite strângerea plasei sub forma unei pungi și închiderea acesteia;13.plasare în cuști înseamnă transferul tonului roșu viu din cușca de transport sau din capcană în cuștile de creștere sau de îngrășare;14.navă de capturare înseamnă o navă utilizată în scopul capturării comerciale a resurselor de ton roșu;15.fermă piscicolă înseamnă o zonă marină delimitată clar prin coordonate geografice, utilizată pentru îngrășarea sau creșterea tonului roșu capturat cu ajutorul capcanelor și/sau al navelor de pescuit cu plasă-pungă. Fermele piscicole ar putea avea mai multe spații de creștere, toate fiind delimitate prin coordonate geografice, cu o definire clară a longitudinii și latitudinii pentru fiecare punct al poligonului;16.creștere sau îngrășare înseamnă plasarea tonului roșu în cuști în cadrul unor ferme piscicole și hrănirea acestuia în scopul îngrășării și al măririi biomasei totale;17.recoltare înseamnă uciderea tonului roșu în ferme piscicole sau capcane;18.cameră stereoscopică înseamnă o cameră cu două sau mai multe obiective, fiecare obiectiv având un senzor de imagine separat sau un cadru de peliculă separat, care permite înregistrarea de imagini tridimensionale în scopul măsurării lungimii peștelui și a precizării numărului și a greutății exemplarelor de ton roșu;19.navă de pescuit costier la scară mică este o navă de capturare cu cel puțin trei din cele cinci caracteristici de mai jos:(a)lungime totală < 12 m;(b)nava pescuiește exclusiv în apele aflate sub jurisdicția statului membru de pavilion;(c)campaniile de pescuit au o durată mai mică de 24 de ore;(d)numărul maxim al membrilor echipajului este stabilit la patru persoane; sau(e)nava pescuiește utilizând tehnici selective și cu un impact redus asupra mediului;20.operațiune comună de pescuit înseamnă orice operațiune desfășurată între două sau mai multe nave cu plasă-pungă, în cadrul căreia captura unei nave cu plasă-pungă se atribuie uneia sau mai multor alte nave cu plasă-pungă conform unei chei de repartizare convenite în prealabil;21.pescuit activ înseamnă, în cazul oricărei nave de capturare, faptul că aceasta vizează tonul roșu în cursul unui anumit sezon de pescuit;22.BCD înseamnă un document privind capturile de ton roșu;23.eBCD înseamnă un document electronic privind capturile de ton roșu;24.zona reglementată de convenție înseamnă zona geografică definită la articolul 1 din convenție;25.transbordare înseamnă descărcarea cantității totale sau a unei cantități oarecare de produse pescărești aflate la bordul unei nave de pescuit pe o altă navă de pescuit. Totuși, descărcarea de ton roșu mort din plasa-pungă, din capcană sau de pe remorcher pe o navă auxiliară nu se consideră transbordare;26.transfer de control înseamnă orice transfer suplimentar care este efectuat la cererea operatorilor navelor de pescuit/fermelor sau a autorităților de control în scopul de a se verifica numărul de pești transferați;27.cameră de control înseamnă o cameră stereoscopică și/sau o cameră obișnuită de luat vederi care este utilizată la efectuarea controalelor prevăzute în prezentul regulament;28.PCC înseamnă o parte contractantă la convenție și o parte, entitate sau entitate de pescuit necontractantă colaboratoare;29.navă de pescuit pelagic de mari dimensiuni cu paragate înseamnă o navă de pescuit pelagic cu paragate cu o lungime totală de peste 24 de metri;30.transfer înseamnă orice transfer:(a)de ton roșu viu din plasa navei de capturare în cușca de transport;(b)de ton roșu viu din cușca de transport într-o altă cușcă de transport;(c)al cuștii cu ton roșu viu de pe un remorcher pe un alt remorcher;(d)al cuștii cu ton roșu viu dintr-o fermă piscicolă în alta sau de ton roșu viu între diferite cuști din cadrul aceleiași ferme;(e)de ton roșu viu din capcană în cușca de transport independent de prezența unui remorcher;31.operator înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor pescărești și de acvacultură;32.grupă de unelte înseamnă un grup de nave de pescuit care utilizează aceleași unelte, pentru care a fost alocată o cotă de grup;33.efort de pescuit înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave de pescuit, înseamnă suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;34.statul membru responsabil înseamnă statul membru de pavilion sau statul membru sub jurisdicția căruia se află ferma piscicolă sau capcana în cauză.CAPITOLUL IIMĂSURI DE GESTIONAREArticolul 6Condiții aferente măsurilor de gestionare a pescuitului(1)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că efortul de pescuit al navelor sale de capturare și al capcanelor sale este proporțional cu posibilitățile de pescuit de ton roșu de care dispune statul membru respectiv în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Măsurile adoptate de statele membre includ stabilirea cotelor individuale pentru navele lor de capturare cu o lungime de peste 24 de metri incluse în lista navelor autorizate menționată la articolul 26.(2)Statele membre obligă navele de capturare să se îndrepte imediat către un port indicat de acestea în cazul în care cota individuală este considerată a fi epuizată, în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(3)Operațiunile de navlosire nu sunt permise pentru pescuitul tonului roșu.Articolul 7Reportarea tonului roșu viu nerecoltat▌(1)▌Recoltarea tonului roșu viu nerecoltat provenind dintr-o captură făcută într-un an precedent în cadrul unei ferme poate fi permisă numai în cazul în care statul membru instituie un sistem consolidat de control și îl raportează Comisiei. Sistemul respectiv face parte din planul de inspecție al statului membru menționat la articolul 13 și include cel puțin măsurile stabilite la articolele 53 și 61.(2)Înainte de începerea unui sezon de pescuit, statele membre responsabile de fermele piscicole efectuează o evaluare aprofundată a tuturor cantităților de ton roșu viu reportate după recoltarea generală din fermele aflate sub jurisdicția lor. În acest scop, toate cantitățile de ton roșu viu reportate în anul de capturare care nu au făcut obiectul recoltării generale în fermele piscicole sunt transferate în alte cuști prin utilizarea unor sisteme cu camere stereoscopice sau a unor metode alternative, cu condiția să garanteze același nivel de precizie și acuratețe, în conformitate cu articolul 51. Trasabilitatea documentată integral va fi asigurată în orice moment. Reportarea tonului roșu din anii care nu au făcut obiectul recoltei generale trebuie să fie controlată anual aplicând aceeași procedură unor eșantioane adecvate pe baza evaluării riscurilor.(3)Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care să se stabilească norme detaliate de instituire a unui sistem consolidat de control pentru reportarea cantităților de ton roșu viu. Respectivele acte de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.Articolul 8Reportarea cotelor neutilizateNu este permisă reportarea cotelor neutilizate.Articolul 9Transferuri de cote(1)Transferurile de cote dintre Uniune și alte PCC se realizează doar cu autorizația prealabilă a statelor membre și/sau a PCC în cauză. Comisia înștiințează Secretariatul ICCAT cu 48 de ore înainte de transferarea cotelor.(2)Transferul de cote în cadrul grupelor de unelte, al cotelor pentru capturile accidentale și al cotelor individuale de pescuit pentru fiecare stat membru este permis, cu condiția ca statul (statele) membru (membre) vizat (vizate) să informeze în prealabil Comisia cu privire la aceste transferuri, astfel încât Comisia să poată informa Secretariatul ICCAT înainte de intrarea în vigoare a transferului.Articolul 10Deducerea cotelor în cazul cantităților pescuite în excesDacă statele membre depășesc cotele care le-au fost alocate, iar această situație nu poate fi remediată prin schimbul de cote în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, se aplică articolele 37 și 105 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 11Planurile anuale de pescuit(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de pescuit pentru tonul roșu stabilește un plan anual de pescuit. Planul conține, cel puțin, următoarele informații pentru navele de capturare și capcane:(a)cotele alocate fiecărei grupe de unelte, inclusiv cotele pentru capturile accidentale;(b)după caz, metoda utilizată pentru alocarea și gestionarea cotelor;(c)măsurile pentru asigurarea respectării cotelor individuale;(d)sezoanele de pescuit deschise pentru fiecare categorie de unelte;(e)informații privind porturile desemnate;(f)normele privind capturile accidentale; și(g)numărul de nave de capturare, altele decât traulerele de fund, cu o lungime de peste 24 de metri, și navele de pescuit cu plasă-pungă care sunt autorizate să efectueze operațiuni pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Statele membre care dispun de nave de pescuit costier la scară mică autorizate să pescuiască ton roșu se străduiesc să aloce acestor nave o cotă sectorială specifică și includ această alocare în planurile lor de pescuit. Ele includ, de asemenea, în planurile lor de monitorizare, control și inspecție măsurile suplimentare pentru a monitoriza îndeaproape utilizarea cotelor de către flota respectivă. Statele membre pot autoriza un număr diferit de nave să utilizeze pe deplin posibilitățile lor de pescuit, utilizând parametrii menționați la alineatul (1).(3)Portugalia și Spania pot aloca cote sectoriale pentru navele de pescuit cu momeală care operează în apele Uniunii din arhipelagurile insulelor Azore, Madeira și Canare. Cota sectorială este inclusă în planurile lor anuale de pescuit, iar măsurile suplimentare de monitorizare a utilizării acesteia sunt definite clar în planurile lor anuale de monitorizare, control și inspecție.(4)Atunci când statele membre alocă cote sectoriale în conformitate cu alineatele (2) sau (3), nu se aplică cerința privind cota minimă de 5 tone prevăzută în actul Uniunii aflat în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit.(5)Orice modificare a planului anual de pescuit este transmisă de către statul membru vizat Comisiei, cu cel puțin trei zile lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare. Comisia informează secretariatul ICCAT cu privire la modificare cu cel puțin o zi lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare.Articolul 12Alocarea posibilităților de pescuitÎn conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în momentul alocării posibilităților de pescuit de care dispun, statele membre utilizează criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice și, de asemenea, asigură o distribuție echitabilă a cotelor naționale între diferitele segmente de flotă, ținând seama în special de pescuitul tradițional și artizanal și oferă stimulente pentru navele de pescuit din Uniune care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact redus asupra mediului.Articolul 13Planurile anuale de gestionare a capacității de pescuitFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de gestionare a capacității de pescuit. În acel plan, statele membre își adaptează numărul de nave de capturare și de capcane astfel încât să se asigure că capacitatea de pescuit corespunde posibilităților de pescuit alocate navelor de capturare și capcanelor în perioada de timp relevantă. Statele membre își adaptează capacitatea de pescuit utilizând parametrii definiți în actul Uniunii în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit. Adaptarea capacității de pescuit a Uniunii pentru navele de pescuit cu plasă-pungă este limitată la o variație maximă de 20 % față de valoarea de referință a capacității de pescuit din 2018.Articolul 14Planurile anuale de inspecțieFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de inspecție în vederea asigurării conformității cu prezentul regulament. Statele membre înaintează Comisiei planurile lor. Planurile respective se întocmesc în conformitate cu:(a)obiectivele, prioritățile și procedurile, precum și criteriile pentru activitățile de inspecție, care sunt stabilite în programul specific de control și inspecție având ca obiect tonul roșu, instituit în temeiul articolului 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;(b)programul național de acțiuni de control pentru tonul roșu, instituit în temeiul articolului 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 15Planurile anuale de gestionare a activității de creștere(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu instituie un plan anual de gestionare a activității de creștere.(2)În planul anual de gestionare a activității de creștere, fiecare stat membru se asigură că capacitatea totală de intrare și capacitatea totală de creștere corespund cu cantitatea estimată de ton roșu disponibilă pentru creștere.(3)Statele membre își limitează capacitatea de creștere pentru ton în funcție de capacitatea totală de creștere înregistrată în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu al ICCAT sau de capacitatea care a fost autorizată și declarată la ICCAT în 2018.(4)În ceea ce privește tonul roșu capturat în sălbăticie, volumul maxim al intrărilor în fermele piscicole ale unui stat membru este limitat la nivelul cantităților de intrare înregistrate la ICCAT în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu de fermele piscicole ale respectivului stat membru în anii 2005, 2006, 2007 sau 2008.(5)În cazul în care un stat membru trebuie să majoreze volumul maxim al intrărilor de ton sălbatic capturat în una sau mai multe dintre fermele sale piscicole de ton, majorarea este proporțională cu posibilitățile de pescuit alocate statului membru respectiv și eventualele importuri de ton roșu viu dintr-un alt stat membru sau de la o altă parte contractantă.(6)Statele membre responsabile de fermele piscicole se asigură că oamenilor de știință însărcinați de către SCRS pentru testele de identificare a ratelor de creștere în timpul perioadei de îngrășare li se asigură accesul în fermele piscicole și asistență pentru efectuarea sarcinilor lor.(7)După caz, statele membre transmit Comisiei, până la data de 15 mai a fiecărui an, planuri de gestionare a activității de creștere revizuite.Articolul 16Transmiterea planurilor anuale(1)Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu transmite Comisiei următoarele planuri:(a)planul anual de pescuit pentru navele de capturare și capcanele care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, stabilit în conformitate cu articolul 11;(b)planul anual de gestionare a capacității de pescuit, stabilit în conformitate cu articolul 13;(c)planul anual de inspecție, stabilit în conformitate cu articolul 14; și(d)planul anual de gestionare a activității de creștere, stabilit în conformitate cu articolul 15.(2)Comisia compilează planurile menționate la alineatul (1) și le utilizează pentru stabilirea planului anual al Uniunii. Comisia transmite planul Uniunii Secretariatului ICCAT până la data de 15 februarie a fiecărui an, pentru a fi discutat și aprobat de ICCAT.(3)În cazul în care un stat membru nu transmite Comisiei oricare dintre planurile menționate la alineatul (1) în termenul prevăzut la alineatul respectiv, Comisia poate decide să transmită planul Uniunii Secretariatului ICCAT fără să includă planurile statului membru vizat. La cererea statului membru vizat, Comisia se străduiește să ia în considerare unul dintre planurile menționate la alineatul (1) și prezentat după termenul-limită prevăzut la alineatul respectiv, dar înainte de termenul prevăzut la alineatul (2). În cazul în care un plan prezentat de un stat membru nu respectă dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a activității de creștere și conține o greșeală gravă care poate determina Comisia ICCAT să nu aprobe planul anual al Uniunii, Comisia poate decide să transmită Secretariatului ICCAT planul anual al Uniunii fără să includă planurile statului membru vizat. Comisia informează statul membru vizat cât mai curând posibil și se străduiește să includă orice planuri revizuite prezentate de statul membru respectiv în planul Uniunii sau în modificările aduse planului Uniunii, cu condiția ca acestea să respecte dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a creșterii.CAPITOLUL IIIMĂSURI TEHNICEArticolul 17Sezoanele de pescuit(1)În perioada cuprinsă între 26 mai și 1 iulie, se permite pescuitul de ton roșu cu plasă-pungă în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Prin derogare de la alineatul (1), Cipru și Grecia pot solicita în planurile lor anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă care arborează pavilionul lor să li se permită să pescuiască, de la 15 mai până la 1 iulie, ton roșu în estul Mării Mediterane (zonele de pescuit 37.3.1 și 37.3.2 ale FAO).(3)Prin derogare de la alineatul (1), Croația poate solicita în planurile sale anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă aflate sub pavilionul său să li se permită să pescuiască, până la 15 iulie, ton roșu în Marea Adriatică în scopul creșterii (zona de pescuit 37.2.1 a FAO).(4)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care un stat membru demonstrează că, din cauza condițiilor meteorologice, unele dintre navele sale de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană nu au fost în măsură să își utilizeze zilele de pescuit normale, în cursul unui an, statul membru respectiv poate decide ca, pentru fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă afectată de situația respectivă, sezonul de pescuit menționat la alineatul (1) să se prelungească cu un număr echivalent de zile pierdute de până la 10 zile ▌. Lipsa de activitate a navelor vizate și, în cazul unei operațiuni comune de pescuit, a tuturor navelor implicate, este justificată în mod corespunzător prin rapoarte meteorologice și prin pozițiile înregistrate în VMS.(5)Pescuitul tonului roșu este permis în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană pentru navele cu paragate flotante de mari dimensiuni în perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 mai.(6)Statele membre instituie sezoane de pescuit pentru flotele lor, altele decât navele cu plase-pungă și navele cu paragate flotante de mari dimensiuni, în cadrul planurilor lor anuale de pescuit.Articolul 18Obligația de debarcareDispozițiile prezentului capitol nu aduc atingere articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și niciunei derogări aplicabile acestuia.Articolul 19Dimensiunea minimă de referință pentru conservare(1)Este interzisă capturarea, reținerea la bord, transbordarea, transferul, terenul, transportul, depozitarea, vânzarea, afișarea sau oferirea spre vânzare, inclusiv atunci când este prins ca și captură accidentală sau în cadrul pescuitului recreativ, a tonului roșu cu o greutate mai mică de 30 kg sau cu lungimea la furcă (lungimea de la mandibulă la punctul de bifurcare a înotătoarei caudale) mai mică de 115 cm(2)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul următoarelor activități de pescuit se aplică o dimensiune minimă de referință pentru conservare a tonului roșu de 8 kg sau de 75 cm lungime la furcă:(a)tonul roșu capturat în Oceanul Atlantic de Est cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală și al navelor pentru pescuitul la trenă;(b)tonul roșu capturat în Marea Mediterană de către flota de nave costiere artizanale care pescuiesc pește proaspăt cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală, al navelor cu paragate și al navelor cu undițe de mână; și(c)tonul roșu capturat în Marea Adriatică de către nave aflate sub pavilionul Croației în scopul creșterii.(3)Condițiile specifice care se aplică derogării menționate la alineatul (2) sunt prevăzute în anexa I.(4)Statele membre emit o autorizație de pescuit pentru navele care pescuiesc în temeiul derogărilor menționate la alineatele (2) și (3) din anexa I. Navele respective sunt înscrise în lista navelor de capturare menționată la articolul 26.(5)Peștii sub dimensiunile minime de referință stabilite în prezentul articol care sunt aruncați înapoi în mare morți sunt incluși în cota statului membru.Articolul 20Capturile accidentale sub dimensiunea minimă de referință(1)Prin derogare de la articolul 19 alineatul (1), toate navele de capturare și capcanele care pescuiesc activ ton roșu au dreptul la maximum 5 % din numărul capturilor accidentale de ton roșu cu o greutate cuprinsă între 8 și 30 kg sau, alternativ, cu o lungime la furcă cuprinsă între 75 și 115 cm.(2)Procentajul de 5 % menționat la alineatul (1) se calculează pe baza capturilor totale de ton roșu păstrate la bordul unei nave sau în capcană, în orice moment după fiecare operațiune de pescuit.(3)Capturile accidentale se deduc din cota statului membru de care aparține nava de capturare sau capcana.(4)Capturile accidentale de ton roșu sub dimensiunea minimă de referință se supun articolelor 31, 33, 34 și 35.Articolul 21Capturile accidentale(1)Fiecare stat membru adoptă dispoziții privind includerea capturilor accidentale de ton roșu în cadrul cotei sale și informează Comisia în legătură cu acestea în momentul transmiterii planului de pescuit.(2)Nivelul capturilor accidentale, care nu depășește 20 % din capturile totale aflate la bord la sfârșitul fiecărei campanii de pescuit, precum și metodologia utilizată pentru calcularea respectivelor capturi accidentale în raport cu capturile totale de la bord sunt definite clar în planul anual de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11. Procentajul de capturi accidentale poate fi calculat în greutate sau în număr de exemplare. Calcularea în număr de exemplare se aplică numai în cazul tonului și al speciilor înrudite cu tonul gestionate de ICCAT. Rata de capturi accidentale autorizate pentru flota de nave costiere artizanale poate fi calculată anual.(3)Toate capturile accidentale de ton roșu mort, reținute la bord sau aruncate înapoi în mare, se scad din cota alocată statului membru de pavilion și se înregistrează și raportează Comisiei, în conformitate cu articolele 31 și 32.(4)În cazul statelor membre cărora nu le-a fost alocată o cotă de ton roșu, capturile accidentale în cauză se deduc din cota specifică de capturi accidentale de ton roșu de la nivelul Uniunii, stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(5)În cazul în care cota totală alocată unui stat membru a fost epuizată, nu se mai permit capturi de ton roșu efectuate de nave care arborează pavilionul acestuia, iar statul membru respectiv ia măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazul în care cota specifică de capturi accidentale de ton roșu a Uniunii stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 a fost epuizată, nu se permite efectuarea niciunei capturi de ton roșu navelor care arborează pavilionul unui stat membru care nu are o cotă de ton roșu, iar statele membre respective iau măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazurile respective, prelucrarea și comercializarea tonului roșu mort sunt interzise și toate capturile sunt înregistrate. Statele membre transmit anual Comisiei informații privind aceste cantități de capturi accidentale de ton roșu mort, iar Comisia transmite respectivele informații Secretariatului ICCAT.(6)Navele care nu pescuiesc activ ton roșu separă în mod clar orice eventuală cantitate de ton roșu păstrat la bord de alte specii, pentru a permite autorităților de control să monitorizeze respectarea prezentului articol. Aceste capturi accidentale pot fi comercializate în măsura în care acestea sunt însoțite de eBCD.Articolul 22Utilizarea de mijloace aerieneSe interzice utilizarea oricărui mijloc aerian, cum ar fi aeronavele, elicopterele sau orice tip de vehicul aerian fără pilot, pentru căutarea de ton roșu.CAPITOLUL IVPESCUITUL RECREATIVArticolul 23Cota specifică pentru activitățile de pescuit recreativ(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu reglementează pescuitul recreativ prin alocarea unei cote specifice pentru activitatea de pescuit respectivă. Eventualele exemplare de ton roșu mort sunt luate în considerare în această alocare, inclusiv în cadrul capturării urmate de eliberare. Statele membre informează Comisia cu privire la cota alocată pescuitului recreativ atunci când își transmit planurile de pescuit.(2)Capturile de ton roșu mort se raportează și se includ în cota statului membru.Articolul 24Condițiile specifice pentru pescuitul recreativ(1)Fiecare stat membru care a alocat o cotă de ton roșu pescuitului recreativ reglementează pescuitul recreativ eliberând navelor autorizații de pescuit recreativ. La cererea ICCAT, statele membre pun la dispoziția Comisiei lista navelor de agrement cărora li s-a acordat o autorizație de pescuit pentru capturi de ton roșu. Lista, care urmează să fie transmisă ICCAT de către Comisie pe cale electronică, include următoarele informații pentru fiecare navă:(a)numele navei;(b)numărul din registru;(c)numărul din registrul ICCAT (dacă este cazul);(d)orice nume anterior; și(e)numele și adresa armatorului (armatorilor) și operatorului (operatorilor).(2)În cadrul pescuitului recreativ se interzice capturarea, păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea a mai mult de un ton roșu pe navă și pe zi.(3)Se interzice comercializarea tonului roșu capturat în cursul pescuitului recreativ.(4)Fiecare stat membru înregistrează datele privind capturile, inclusiv greutatea și, dacă este posibil, lungimea fiecărui ton roșu capturat în activități de pescuit recreativ, și transmite Comisiei datele pentru anul precedent până la data de 30 iunie a fiecărui an. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.(5)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a asigura, în cea mai mare măsură posibilă, eliberarea tonului roșu, în special a puietului, capturat viu în cadrul pescuitului recreativ. Tonul roșu debarcat este întreg, fără branhii și/sau eviscerat.Articolul 25Capturarea, marcarea și eliberarea(1)Prin derogare de la articolul 23 alineatul (1), statele membre care autorizează pescuitului de tipul capturare urmată de eliberare în Oceanul Atlantic de Nord-Est, efectuat exclusiv de către nave de pescuit recreativ, pot permite numai unui număr limitat de nave de pescuit recreativ să vizeze pescuitul de ton roșu cu scopul capturării, marcării și eliberării, fără a fi necesar să le aloce o cotă specifică. Aceste nave operează în contextul unui proiect științific al unui institut de cercetare integrat într-un program de cercetare științifică. Rezultatele proiectului sunt comunicate autorităților competente din statul membru de pavilion.(2)Nu se consideră că navele care efectuează activități de cercetare științifică în cadrul programului de cercetare al ICCAT privind tonul roșu efectuează activități de capturare, marcare și eliberare, astfel cum sunt menționate la alineatul (1).(3)Statele membre care autorizează activități de capturare, marcare și eliberare:(a)transmit descrierea acestor activități și măsurile aplicabile acestora ca parte integrantă din planurile lor de pescuit și inspecție menționate la articolele 12 și 15;(b)monitorizează îndeaproape navele în cauză pentru a se asigura că respectă dispozițiile prezentului regulament;(c)se asigură că operațiunile de marcare și eliberare sunt efectuate de personal instruit pentru a asigura o rată ridicată de supraviețuire a exemplarelor; și(d)transmit anual un raport Comisiei cu privire la activitățile științifice efectuate, cu cel puțin 50 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor. Comisia transmite raportul ICCAT cu 60 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor.(4)Orice ton roșu care moare în timpul activităților de capturare, marcare și eliberare se raportează și este dedus din cota statului membru de pavilion.CAPITOLUL VMĂSURI DE CONTROLSECȚIUNEA 1LISTELE ȘI REGISTRELE NAVELOR ȘI CAPCANELORArticolul 26Listele și registrele navelor(1)Statele membre transmit în fiecare an Comisiei, pe cale electronică, cu o lună înainte de începutul perioadei de autorizare, următoarele liste cu nave în formatul stabilit în cea mai recentă versiune a Orientărilor ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html pentru prezentarea datelor și a informațiilor:(a)o listă cu toate navele de pescuit autorizate să pescuiască în mod activ ton roșu; și(b)o listă cu toate celelalte nave de pescuit utilizate în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu.Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT cu 15 zile înainte de începutul activității de pescuit, astfel încât navele respective să poată fi înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate și, dacă este cazul, în registrul ICCAT al navelor cu o lungime totală de minimum 20 de metri autorizate să opereze în zona reglementată de convenție.(2)În cursul unui an calendaristic, o navă de pescuit poate fi înscrisă pe ambele liste menționate la alineatul (1), condiția fiind să nu fie înscrisă pe ambele liste în același timp.(3)Informațiile cu privire la navele de pescuit menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) conțin numele navei și numărul din Registrul flotei UE (CFR), astfel cum este definit în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei din 6 februarie 2017 privind registrul flotei de pescuit a Uniunii (JO L 34, 9.2.2017, p. 9)..(4)Comisia nu acceptă nicio transmitere retroactivă.(5)Nu se acceptă modificarea ulterioară a listelor menționate la alineatele (1) și (3) în cursul unui an calendaristic decât în cazul în care nava de pescuit notificată este împiedicată să participe la activitățile de pescuit din motive operaționale legitime sau din motive de forță majoră. În astfel de circumstanțe, statul membru în cauză informează de îndată Comisia, furnizând:(a)detaliile complete ale navei (navelor) de pescuit care urmează să înlocuiască nava de pescuit respectivă; și(b)o expunere completă a motivului care justifică înlocuirea și toate documentele sau referințele justificative relevante.(6)Comisia modifică, dacă este necesar, pe tot parcursul anului, informațiile cu privire la navele menționate la alineatul (1), prin furnizarea unor informații actualizate Secretariatului ICCAT, în conformitate cu articolul 7 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2017/2403.Articolul 27Autorizațiile de pescuit pentru nave(1)Statele membre emit autorizații de pescuit navelor incluse pe una dintre listele descrise la articolul 26 alineatele (1) și (5). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII și sunt emise în formatul stabilit în anexa respectivă. Statele membre se asigură că informațiile din autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite de prezentul regulament.(2)Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (6), se consideră că navele de pescuit ale Uniunii care nu sunt înscrise în registrele ICCAT menționate la articolul 26 alineatul (1) nu sunt autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(3)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru ton roșu eliberată unei nave și poate impune navei să se îndrepte imediat către un port indicat de acesta în cazul în care cota individuală atribuită navei este considerată a fi epuizată.Articolul 28Listele și registrele capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu(1)Fiecare stat membru transmite Comisiei, pe cale electronică, ca parte a planurilor lor de pescuit, o listă cu capcanele autorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT pentru ca respectivele capcane să poată fi înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu.(2)Statele membre emit autorizații de pescuit pentru capcanele incluse în lista menționată la alineatul (1). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII în formatul prevăzut în aceeași anexă. Statele membre se asigură că informațiile cuprinse în autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite în prezentul regulament.(3)Capcanele din Uniune care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu sunt considerate ca fiind neautorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Sunt interzise păstrarea la bord, transferul, plasarea în cuști sau debarcarea tonului roșu capturat de acele capcane.(4)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru tonul roșu emisă capcanelor atunci când cota care le-a fost atribuită este considerată a fi epuizată.Articolul 29Informații referitoare la activitățile de pescuit(1)Până la data de 15 iulie a fiecărui an, fiecare stat membru transmite Comisiei informații detaliate cu privire la capturile de ton roșu efectuate în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în anul precedent. Comisia transmite aceste informații ICCAT până la data de 31 iulie a fiecărui an. Aceste informații cuprind:(a)numele și numărul ICCAT al fiecărei nave de capturare;(b)perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor) fiecărei nave de capturare;(c)capturile totale ale fiecărei nave de capturare, inclusiv capturile egale cu zero, în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor);(d)numărul total de zile în care fiecare navă de capturare a pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor); și(e)capturile totale în afara perioadei de valabilitate a autorizației (capturi accidentale).(2)În cazul navelor de pescuit aflate sub pavilionul lor, care nu au fost autorizate să pescuiască activ ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, dar care au capturat ton roșu sub formă de capturi accidentale, statele membre trimit următoarele informații Comisiei:(a)numele și numărul ICCAT sau, dacă nu sunt înregistrate la ICCAT, numărul național de înregistrare al navelor; și(b)capturile totale de ton roșu.(3)Statele membre transmit Comisiei orice informație cu privire la toate navele care nu sunt prevăzute la alineatele (1) și (2), dar despre care se știe sau se presupune că au pescuit ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT imediat ce devin disponibile.Articolul 30Operațiunile comune de pescuit(1)Orice operațiune comună de pescuit care vizează tonul roșu este permisă numai dacă navele participante sunt autorizate de statul (statele) membru (membre) de pavilion. Pentru a fi autorizată, fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă trebuie să fie echipată pentru pescuitul de ton roșu, să dețină o cotă individuală și să respecte obligațiile de raportare stabilite la articolul 32.(2)Cota alocată unei operațiuni comune de pescuit este egală cu totalul cotelor alocate navelor de pescuit cu plasă-pungă participante.(3)Navele de pescuit cu plasă-pungă din Uniune nu participă la operațiuni comune de pescuit cu nave de pescuit cu plasă-pungă din alte PCC.(4)Formularul de solicitare a autorizației de a participa la o operațiune comună de pescuit este prevăzut în anexa IV. Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a obține următoarele informații din parte navei (navelor) sale de pescuit cu plasă-pungă care participă la operațiunea comună de pescuit:(a)perioada de autorizare solicitată pentru operațiunea comună de pescuit;(b)identitatea operatorilor implicați;(c)cotele individuale ale navelor;(d)cheia de repartizare a capturilor între nave; și(e)informații privind fermele piscicole de destinație.(5)Cu cel puțin 10 zile înainte de începutul operațiunii comune de pescuit, fiecare stat membru transmite Comisiei informațiile menționate la alineatul (4) în formatul prevăzut în anexa IV. Cu cel puțin 5 zile înainte de începutul operațiunii de pescuit, Comisia transmite informațiile respective Secretariatului ICCAT și statului de pavilion al celorlalte nave de pescuit care participă la operațiunea comună de pescuit.(6)În cazuri de forță majoră, termenele prevăzute la alineatul (5) nu se aplică informațiilor privind fermele piscicole de destinație. În astfel de cazuri, statele membre transmit Comisiei o versiune actualizată a informațiilor respective de îndată ce acest lucru este posibil, alături de o descriere a evenimentelor care au constituit forța majoră. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.SECȚIUNEA 2ÎNREGISTRAREA CAPTURILORArticolul 31Cerințele de înregistrare(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune păstrează un jurnal de pescuit pentru operațiunile lor, în conformitate cu articolele 14, 15, 23 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și cu partea A din anexa II la prezentul regulament.(2)Comandanții remorcherelor, ai navelor auxiliare și ai navelor de prelucrare din Uniune își înregistrează activitățile în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa II părțile B, C și D.Articolul 32Rapoartele de captură transmise de comandanți și de operatorii capcanelor(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune care pescuiesc activ transmit statului membru de pavilion, prin mijloace electronice, rapoarte zilnice privind capturile pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Aceste rapoarte nu sunt obligatorii pentru navele din port, cu excepția cazului în care participă la o operațiune comună de pescuit. Datele din rapoarte trebuie luate din jurnale de bord și includ data, ora, poziția (latitudine și longitudine) și greutatea, precum și numărul de exemplare de ton roșu capturat în zona reglementată de convenție, inclusiv exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Comandanții trimit rapoartele în formatul stabilit în anexa III sau într-un format cerut de statul membru.(2)Comandanții navelor de pescuit cu plasă-pungă întocmesc rapoartele zilnice menționate la alineatul (1) pentru fiecare operațiune de pescuit, inclusiv pentru operațiunile în cazul cărora capturile au fost egale cu zero. Rapoartele sunt transmise de către comandantul navei sau de către reprezentanții săi autorizați statului membru de pavilion până la ora 9.00 GMT pentru ziua precedentă.(3)Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați care pescuiesc activ ton roșu întocmesc rapoarte zilnice care trebuie să fie transmise statelor lor membre de pavilion la fiecare 48 de ore, prin mijloace electronice, pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Rapoartele respective trebuie să includă numărul din registrul ICCAT al capcanei, data și ora capturii, greutatea și numărul exemplarelor de ton roșu capturat, inclusiv capturile egale cu zero, exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați transmit aceste informații în formatul prevăzut în anexa III.(4)Comandanții navelor de pescuit, altele decât navele de pescuit cu plasă-pungă, transmit statelor lor membre de pavilion rapoartele menționate la alineatul (1) până, cel târziu, marți, la ora 12.00 UTC, pentru săptămâna precedentă care se încheie duminică.SECȚIUNEA 3DEBARCĂRI ȘI TRANSBORDĂRIArticolul 33Porturile desemnate(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu desemnează porturi unde sunt autorizate operațiunile de debarcare sau de transbordare a tonului roșu. Informațiile privind porturile desemnate sunt incluse în planul anual de pescuit menționat la articolul 11. Statele membre informează Comisia, fără întârziere, cu privire la orice modificare a informațiilor privind porturile desemnate. Comisia comunică aceste informații Secretariatului ICCAT, fără întârziere.(2)Pentru ca un port să fie port desemnat, statul membru al portului se asigură că sunt îndeplinite condițiile următoare:(a)s-au stabilit orare de debarcare și de transbordare sta;(b)s-au stabilit locuri de debarcare și de transbordare; și(c)s-au stabilit proceduri de inspecție și de supraveghere, care să asigure prezența inspectorilor la toate orele de debarcare și transbordare și în toate locurile de debarcare și transbordare, în conformitate cu articolul 35.(3)Se interzice debarcarea sau transbordarea de pe navele de capturare, precum și de pe navele de prelucrare și navele auxiliare, a oricărei cantități de ton roșu pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, în orice alt loc diferit de porturile desemnate de PCC și de statele membre. În mod excepțional, tonul roșu mort, recoltat dintr-o capcană/cușcă, poate fi transportat către o navă de prelucrare prin intermediul unei nave auxiliare, în măsura în care transportul are loc în prezența autorității de control.Articolul 34Notificarea prealabilă a debarcărilor(1)Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se aplică comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime de cel puțin 12 metri și care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26. Notificarea prealabilă prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se trimite autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze.(2)Înainte de intrarea în port, comandanții sau reprezentanții comandanților navelor de pescuit ale Uniunii care au o lungime mai mică de 12 metri, precum și ai navelor de prelucrare și ai navelor auxiliare înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 transmit cel puțin informațiile de mai jos, cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în port, autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze:(a)ora de sosire estimată;(b)cantitatea estimată de ton roșu păstrată la bord;(c)informații despre zona geografică în care au fost efectuate capturile;(d)numărul de identificare extern și numele navelor de pescuit.(3)În cazul în care statele membre sunt autorizate, în temeiul legislației aplicabile a Uniunii, să aplice o perioadă de preaviz mai scurtă decât perioada de patru ore înainte de ora estimată a sosirii, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi notificate în momentul devenit aplicabil pentru notificarea prealabilă sosirii. Dacă zonele de pescuit se află la mai puțin de patru ore distanță de port, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi modificate oricând înainte de sosire.(4)Autoritățile statului membru al portului țin un registru cu toate notificările prealabile din anul curent.(5)Toate debarcările din Uniune sunt controlate de către autoritățile de control relevante din statul membru al portului și un procentaj este inspectat pe baza unui sistem de evaluare a riscurilor, ținându-se seama de cote, de dimensiunea flotei și de efortul de pescuit. Informațiile complete cu privire la un astfel de sistem de control adoptat de fiecare stat membru sunt stabilite în planul anual de inspecție menționat la articolul 14.(6)Comandanții unei nave de capturare din Uniune, indiferent de lungimea totală a navei, transmit, în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare, o declarație de debarcare autorităților competente din statul membru sau din PCC în care are loc debarcarea, precum și statului lor membru de pavilion. Comandanții navelor de capturare sunt responsabili să se asigure că declarația include informații complete și exacte și confirmă acest lucru. Ca cerință minimă, declarația de debarcare precizează cantitățile de ton roșu debarcate și zona în care au fost capturate. Toate capturile debarcate se cântăresc. Statul membru al portului transmite un raport de debarcare autorităților statului membru de pavilion sau ale PCC în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare.Articolul 35Transbordări(1)Transbordarea pe mare de către navele de capturare ale Uniunii care au la bord ton roșu sau de către navele țărilor terțe în apele Uniunii este interzisă în toate circumstanțele.(2)Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute la articolul 52 alineatele (2) și (3) și la articolele 54 și 57 din Regulamentul (UE) 2017/2107, navele de pescuit transbordează capturile de ton roșu doar în porturile desemnate, astfel cum sunt menționate la articolul 33 din prezentul regulament.(3)Comandantul navei de pescuit receptoare sau reprezentantul său furnizează autorităților competente din statul portului, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora de sosire în port estimată, informațiile enumerate în modelul de declarație de transbordare prevăzut în anexa V. Orice transbordare necesită autorizația prealabilă din partea statului membru de pavilion sau din partea PCC de pavilion a navei de pescuit care efectuează transbordarea în cauză. În plus, în momentul transbordării, comandantul navei care efectuează transbordarea își informează statul membru de pavilion sau PCC cu privire la datele solicitate în anexa V.(4)Statul membru al portului inspectează nava receptoare la sosire și verifică documentația și cantitățile aferente operațiunii de transbordare.(5)Comandanții navelor de pescuit din Uniune completează și transmit statelor membre de pavilion declarația de transbordare ICCAT în termen de 15 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare. Comandanții navelor de pescuit care efectuează transbordarea completează declarația de transbordare ICCAT în conformitate cu anexa V. Declarația de transbordare include numărul de referință al eBCD pentru a facilita verificarea încrucișată a datelor incluse în aceasta.(6)Statul portului transmite un raport de transbordare autorității statului de pavilion sau a PCC de care aparține nava de pescuit care efectuează transbordarea, în termen de 5 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare.(7)Toate transbordările sunt inspectate de către autoritățile competente din porturile desemnate ale statelor membre.SECȚIUNEA 4OBLIGAȚIILE DE RAPORTAREArticolul 36Rapoartele săptămânale cu privire la cantitățiFiecare stat membru transmite Comisiei rapoarte săptămânale de captură. Aceste rapoarte includ datele cerute în temeiul articolului 32 privind capcanele, navele cu plasă-pungă și alte nave de capturare. Informațiile ▌ sunt structurate pe tipuri de unelte de pescuit ▌. Comisia transmite de îndată respectivele informații Secretariatului ICCAT.Articolul 37Informațiile cu privire la epuizarea cotelor(1)Pe lângă respectarea articolului 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit a atins 80 % din cota alocată.(2)Pe lângă respectarea articolului 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit sau una dintre operațiunile comune de pescuit ori una dintre navele de pescuit cu plasă-pungă și-a epuizat cota alocată. Aceste informații sunt însoțite de documente oficiale emise de statul membru, prin care acesta atestă faptul că a dispus întreruperea activității de pescuit sau chemarea în port a flotei, a grupei de unelte de pescuit, a operațiunii comune de pescuit sau a navelor care dispun de o cotă individuală, indicând în mod clar data și ora încetării activității.(3)Comisia notifică Secretariatului ICCAT datele la care a fost epuizată cota de ton roșu a Uniunii.SECȚIUNEA 5PROGRAMELE DE OBSERVAREArticolul 38Programul național de observare(1)Fiecare stat membru se asigură că trimiterea de observatori naționali, care au asupra lor un document oficial de identificare, pe navele și capcanele active în pescuitul de ton roșu acoperă cel puțin:(a)20 % din traulerele sale pelagice active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(b)20 % din navele sale de pescuit cu paragate active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(c)20 % din navele sale de pescuit cu momeală active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(d)100 % din remorchere;(e)100 % din operațiunile de recoltare din capcane.Statele membre cu mai puțin de cinci nave de capturare aparținând categoriilor enumerate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) și autorizate să pescuiască ton roșu în mod activ se asigură că desfășurarea observatorilor naționali acoperă cel puțin 20 % din timpul în care navele sunt active în pescuitul de ton roșu.(2)Sarcinile observatorului național sunt, în special, următoarele:(a)monitorizarea conformării cu prezentul regulament de către navele de pescuit și capcane;(b)înregistrarea și raportarea activității de pescuit, inclusiv următoarele elemente:(a)cantitatea capturii (inclusiv capturile accidentale) și repartizarea capturilor (păstrate la bord sau aruncate înapoi în mare, moarte sau vii);(b)zona în care s-a efectuat captura, cu precizarea latitudinii și longitudinii;(c)măsurarea efortului (de exemplu, numărul de lansări, numărul de cârlige), conform definiției din Manualul ICCAT al operațiunilor pentru diferite unelte;(d)data efectuării capturii;(c)verificarea datelor consemnate în jurnalul de bord;(d)reperarea și consemnarea navelor care ar putea practica un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare ale ICCAT.(3)Pe lângă sarcinile menționate la alineatul (2), observatorii naționali desfășoară activități științifice, inclusiv colectarea datelor necesare, pe baza orientărilor primite de la SCRS.(4)Datele și informațiile colectate în cadrul programului de observare al fiecărui stat membru sunt furnizate Comisiei, care le va transmite către SCRS sau către Secretariatul ICCAT, după cum este necesar.(5)În sensul alineatelor (1)-(3), fiecare stat membru asigură următoarele:(a)acoperirea reprezentativă, în timp și spațiu, pentru a garanta obținerea de către Comisie a unor date și informații adecvate și corespunzătoare cu privire la capturi, la efort și la alte aspecte științifice și de gestionare, luând în considerare caracteristicile flotelor și ale activităților de pescuit;(b)protocoale solide de culegere a datelor;(c)instruirea și abilitarea corespunzătoare a observatorilor înainte ca aceștia să fie trimiși pe teren;(d)perturbarea minimă, în măsura posibilului, a operațiunilor desfășurate de navele și capcanele care pescuiesc în zona reglementată de convenție.Articolul 39Programul regional de observare al ICCAT(1)Statele membre asigură punerea în aplicare eficace a programului regional de observare al ICCAT, astfel cum este prevăzut în prezentul articol și în anexa VIII.(2)Statele membre asigură prezența unui observator regional al ICCAT:(a)pe toate navele de pescuit cu plasă-pungă autorizate să pescuiască ton roșu;(b)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu de pe nave de pescuit cu plasă-pungă;(c)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu din capcane în cuști de transport;(d)în cursul tuturor transferurilor de la o fermă piscicolă la alta;(e)în cursul tuturor operațiunilor de plasare a tonului roșu în cuști din ferme piscicole;(f)în cursul tuturor operațiunilor de recoltare a tonului roșu din ferme piscicole; și(g)în cursul operațiunilor de eliberare a tonului din cuștile de creștere în mare.(3)Navele cu plasă-pungă pe care nu este prezent un observator regional al ICCAT nu sunt autorizate să pescuiască ton roșu.(4)Statele membre se asigură că un observator regional al ICCAT este repartizat fiecărei ferme piscicole în cursul întregii perioade în care se desfășoară operațiunile de plasare în cuști. În cazurile de forță majoră și în urma confirmării circumstanțelor care constituie forță majoră de către statul membru în care se află ferma piscicolă, un observator regional al ICCAT poate fi repartizat mai multor ferme piscicole concomitent pentru a asigura continuitatea operațiunilor de creștere, dacă se garantează că observatorul își îndeplinește corespunzător sarcinile care îi revin. Totuși, statul membru responsabil de fermele piscicole solicită imediat trimiterea unui observator regional suplimentar.(5)Observatorii regionali ai ICCAT au, în special, următoarele sarcini:(a)observarea și monitorizarea operațiunilor de pescuit și de creștere în conformitate cu măsurile relevante de conservare și gestionare ale ICCAT, inclusiv prin accesul la înregistrările camerelor stereoscopice din momentul plasării în cuști, care permit măsurarea lungimii și estimarea greutății corespunzătoare;(b)semnarea declarațiilor ICCAT de transfer și a BCD-urilor atunci când informațiile incluse în aceste documente corespund observațiilor lor. În caz contrar, observatorul regional al ICCAT își menționează prezența pe declarațiile de transfer și pe BCD-uri, precum și motivele dezacordului, citând în special norma (normele) sau procedura (procedurile) care nu a(u) fost respectată (respectate);(c)desfășurarea de activități științifice, inclusiv prelevarea de probe, conform orientărilor primite de la SCRS.(6)Comandanții, echipajul și operatorii fermei, capcanei și navei nu obstrucționează, intimidează, deranjează sau influențează, prin niciun mijloc, observatorii regionali pe parcursul exercitării atribuțiilor acestora.SECȚIUNEA 6OPERAȚIUNILE DE TRANSFERArticolul 40Autorizația de transfer(1)Înainte de orice operațiune de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului ori reprezentanții acestuia sau operatorul fermei piscicole ori al capcanei de unde se efectuează transferul transmit statului membru de pavilion sau statului membru responsabil de ferma piscicolă sau de capcană o notificare prealabilă de transfer, care indică:(a)numele navei de capturare sau al fermei piscicole ori al capcanei și numărul din registrul ICCAT;(b)ora estimată a transferului;(c)cantitatea estimată de ton roșu care urmează să fie transferată;(d)informații despre poziția geografică (latitudine/longitudine) în care se va efectua transferul, precum și numerele de identificare ale cuștilor;(e)numele remorcherului, numărul de cuști remorcate și numărul din registrul ICCAT, după caz; și(f)portul, ferma piscicolă sau cușca de destinație a tonului roșu.(2)În sensul alineatului (1), statele membre atribuie un număr unic fiecărei cuști de transport. Dacă este necesar să se utilizeze mai multe cuști de transport pentru transferul unei capturi care corespunde unei operațiuni de pescuit, o singură declarație de transfer este necesară, dar se înregistrează toate numerele cuștilor de transport în declarația de transfer, precizându-se clar cantitatea de ton roșu transportată în fiecare cușcă.(3)Numerele cuștilor se emit pe baza unui sistem unic de numerotare care cuprinde cel puțin codul alfa-3 corespunzător statului membru în care se află ferma piscicolă, urmat de trei numere. Numerele unice ale cuștilor sunt permanente și nu sunt transferabile de la o cușcă la alta.(4)Statul membru menționat la alineatul (1) atribuie și comunică comandantului navei de pescuit sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, un număr de autorizație pentru fiecare operațiune de transfer. Numărul autorizației trebuie să includă codul de trei litere al statului membru, patru numere care indică anul și trei litere care indică fie o autorizare pozitivă (AUT), fie una negativă (NEG) urmată de numere consecutive.(5)Statul membru menționat la alineatul (1) autorizează sau refuză să autorizeze transferul în 48 de ore de la depunerea notificării prealabile de transfer. Operațiunea de transfer nu poate începe înainte de eliberarea unei autorizații pozitive prealabile.(6)Autorizația de transfer nu aduce atingere confirmării operațiunii de plasare în cuști.Articolul 41Refuzul autorizației de transfer și eliberarea tonului roșu(1)Statul membru responsabil pentru nava de capturare, remorcher, fermă sau capcană trebuie să refuze să autorizeze transferul dacă, la primirea notificării prealabile a transferului, consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care, conform declarațiilor, a capturat peștele nu a dispus de o cotă suficientă;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau de către capcană ori nu a fost autorizată pentru a fi plasată în cuști;(c)nava de capturare care a declarat că a capturat peștele nu avea o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27 sau(d)remorcherul care, conform declarațiilor, este receptorul transferului de pește nu este înscris în registrul ICCAT al celorlalte nave de pescuit, menționat la articolul 26, sau nu este echipat cu un VMS sau cu un dispozitiv de monitorizare echivalent pe deplin funcțional.(2)Dacă transferul nu este autorizat, statul membru menționat la alineatul (1), după caz, emite imediat un ordin de eliberare comandantului navei de capturare sau de remorcare sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, pentru a-i informa că transferul nu este autorizat și pentru le solicita eliberarea peștilor înapoi în mare în conformitate cu anexa XII.(3)În eventualitatea apariției unei defecțiuni tehnice la sistemul VMS propriu în timpul transportului către fermă, remorcherul este înlocuit cu un alt remorcher cu un VMS pe deplin funcțional sau un nou VMS operațional este instalat sau utilizat, imediat ce acest lucru este posibil, dar nu mai târziu de 72 de ore. Această perioadă de 72 de ore poate fi prelungită, în mod excepțional, în caz de forță majoră sau în cazul unor constrângeri operaționale legitime. Defecțiunea tehnică este comunicată imediat Comisiei, care informează Secretariatul ICCAT. Din momentul în care a fost depistată defecțiunea tehnică până la remedierea acesteia, comandantul sau reprezentantul acestuia comunică la fiecare patru ore autorităților de control din statul membru de pavilion coordonatele geografice actualizate ale navei de pescuit prin mijloace de telecomunicații adecvate.Articolul 42Declarația de transfer(1)La finalul operațiunii de transfer, comandanții navelor de capturare sau ai remorcherelor sau operatorul fermei piscicole sau al capcanei completează și transmit statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI.(2)Formularele de declarație de transfer sunt numerotate de către autoritățile statului membru de care aparțin navele de pescuit, ferma piscicolă sau capcanele de unde se efectuează transferurile. Numărul formularului de declarație cuprinde codul din trei litere al statului membru, urmat de cele patru cifre pentru an, de numărul secvențial din trei cifre și de cele trei litere ITD (SM-20**/xxx/ITD).(3)Declarația de transfer, în original, însoțește transferul peștelui. Un exemplar al declarației este păstrat de nava de capturare sau de capcane și de remorchere.(4)Comandanții navelor care desfășoară operațiuni de transfer își raportează activitățile în conformitate cu anexa II.(5)Informațiile privind peștii morți sunt înregistrate în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XIII.Articolul 43Monitorizarea video(1)Comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorul fermei sau al capcanei se asigură că operațiunile de transfer sunt monitorizate sub apă cu ajutorul unei camere video, în vederea verificării numărului de pești transferați. Înregistrarea video are loc în conformitate cu standardele minime și cu procedurile stabilite în anexa X.(2)Dacă SCRS solicită Comisiei să furnizeze copii ale înregistrărilor video, statele membre furnizează aceste copii ▌Comisiei, care le transmite mai departe SCRS ▌.Articolul 44Verificarea de către observatorii regionali ai ICCAT și desfășurarea anchetelor(1)Observatorii regionali ai ICCAT aflați la bordul navei de capturare și al capcanei, astfel cum se menționează la articolul 39 și în anexa VIII:(a)înregistrează și raportează activitățile de transfer desfășurate;(b)observă și estimează capturile transferate; și(c)verifică înregistrările făcute în autorizația prealabilă de transfer, așa cum se menționează la articolul 40 și în declarația de transfer ICCAT, astfel cum se menționează la articolul 42.(2)În cazurile în care există o diferență numerică de peste 10 % între estimările făcute de observatorul regional sau de autoritățile de control relevante, sau de comandantul navei de capturare ori de remorcare, sau de operatorul capcanei sau al fermei, statul membru responsabil demarează o anchetă. Această anchetă se finalizează înainte de momentul plasării în cuști la fermă sau, în orice caz, în termen de 96 de ore de la deschiderea anchetei, cu excepția cazurilor de forță majoră. Până la obținerea rezultatelor anchetei respective, nu au loc operațiuni de plasare în cuști și nu se validează secțiunea pertinentă din BCD.(3)Cu toate acestea, atunci când înregistrarea video nu are o calitate sau o claritate suficientă pentru estimarea cantităților transferate, căpitanul navei sau operatorul fermei sau al capcanei poate solicita autorităților statului membru responsabil autorizația de a efectua o nouă operațiune de transfer și de a furniza observatorului regional înregistrarea video aferentă. Dacă acest transfer voluntar al controlului nu se încheie cu rezultate satisfăcătoare, statul membru responsabil deschide o anchetă. Dacă, în urma anchetei, se confirmă faptul că calitatea înregistrării video nu permite estimarea cantităților implicate în transfer, autoritățile de control ale statului membru responsabil dispun efectuarea unei alte operațiuni de transfer de control și furnizează înregistrarea video aferentă observatorului regional al ICCAT. Noile transferuri se efectuează sub forma unor transferuri de control până în momentul în care calitatea înregistrării video va permite estimarea cantităților transferate.(4)Fără a aduce atingere verificărilor efectuate de inspectori, observatorul regional ICCAT semnează declarația de transfer numai atunci când observațiile sale sunt în conformitate cu măsurile de conservare și gestionare ale ICCAT, iar informațiile conținute în declarația de transfer sunt în concordanță cu observațiile sale și includ o înregistrare video conformă în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3). Observatorul ICCAT verifică, de asemenea, dacă declarația ICCAT de transfer este transmisă comandantului remorcherului sau operatorului fermei piscicole ori reprezentantului capcanei, după caz. Dacă observatorul ICCAT nu este de acord cu declarația de transfer, el trebuie să indice în declarațiile de transfer și în BCD prezența sa și motivele dezacordului, menționând în special regula (regulile) sau procedura (procedurile) care nu au fost respectate(5)La finalul operațiunii de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorii fermei piscicole sau ai capcanei completează și transmit declarația statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI. Statele membre transmit declarația de transfer Comisiei ▌.Articolul 45Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri operaționale pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 7OPERAȚIUNILE DE PLASARE ÎN CUȘTIArticolul 46Autorizația de plasare în cuști și posibilul refuz de acordare a autorizației(1)Înainte de începerea operațiunilor de plasare în cuști, se interzice ancorarea cuștilor de transport la mai puțin de 0,5 mile marine de instalațiile de creștere. În acest sens, coordonatele geografice care corespund poligonului în care este situată ferma piscicolă trebuie să fie disponibile în planurile de gestionare a activității de creștere menționate la articolul 15.(2)Înainte de orice operațiune de plasare în cuști, statul membru responsabil pentru fermă solicită aprobarea plasării în cuști de către statul membru sau PCC responsabilă pentru nava de capturare sau capcana care a prins tonul roșu care urmează să fie plasat în cuști.(3)Autoritatea competentă din statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe plasarea în cuști în cazul în care consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care a capturat peștele nu deținea o cotă suficientă pentru tonul roșu;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau capcană; sau(c)nava de capturare sau capcana care a declarat că a capturat peștele nu are o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27.(4)În cazul în care statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe operațiunea de plasare în cuști, acesta:(a)informează autoritatea competentă din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă; și(b)solicită autorității competente să facă demersurile necesare pentru confiscarea capturilor și eliberarea în mare a peștelui.(5)Plasarea în cuști nu poate începe fără aprobarea emisă în termen de o zi lucrătoare de la solicitare de către statul membru sau PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană, sau de către statul membru responsabil pentru fermă, dacă acest lucru a fost convenit cu autoritățile statului membru sau cu PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană. Dacă în termen de o zi lucrătoare nu se primește niciun răspuns de la autoritățile statului membru sau ale PCC responsabilă pentru nava de capturare sau pentru capcană, operațiunea de plasare în cuști poate fi autorizată de către PCC sau de către statul membru responsabil pentru fermă.(6)Peștele va fi plasat în cuști înainte de data de 22 august a fiecărui an, cu excepția cazului în care autoritățile competente ale statului membru sau ale PCC de care aparține ferma piscicolă furnizează motive valide, inclusiv forța majoră, care însoțesc raportul de plasare în cuști atunci când acesta este transmis. În orice caz, peștele nu va fi plasat în cuști după data de 7 septembrie a fiecărui an.Articolul 47Documentele privind capturile de ton roșuStatele membre de care aparțin fermele piscicole interzic operațiunile de plasare a tonului roșu în cuști dacă acestea nu sunt însoțite de documentele solicitate de ICCAT în cadrul programului de documentare a capturilor prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 640/2010. Documentele trebuie să fie exacte și complete și trebuie să fie confirmate și validate de către autoritățile din statul membru sau ale PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcane.Articolul 48InspecțiileStatele membre de care aparțin fermele piscicole iau măsurile necesare pentru inspectarea fiecărei operațiuni de plasare în cuști care are loc în fermele piscicole.Articolul 49Monitorizarea videoStatele membre de care aparțin fermele piscicole se asigură că operațiunile de plasare în cuști sunt monitorizate sub apă, de către autoritățile lor de control, cu ajutorul unei camere video. Se efectuează câte o înregistrare video pentru fiecare operațiune de plasare în cuști, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa X.Articolul 50Deschiderea și desfășurarea anchetelorAtunci când există o diferență de număr mai mare de 10 % între estimările efectuate de observatorul regional al ICCAT, de autoritățile de control relevante din statele membre în cauză și/sau de operatorul fermei piscicole, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține nava de capturare și/sau capcana. Statul membru care efectuează anchetele poate utiliza alte informații de care dispune, inclusiv rezultatele programelor de plasare în cuști menționate la articolul 51.Articolul 51Măsurile și programele pentru estimarea cantității de ton roșu care urmează a fi plasat în cuști, în număr și în greutate(1)Statele membre se asigură că un program care utilizează sisteme cu camere stereoscopice sau metode alternative care asigură același nivel de precizie și acuratețe acoperă 100 % dintre operațiunile de plasare în cuști, pentru a estima cantitatea și greutatea peștelui.(2)Programul se desfășoară în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XI. Metodele alternative pot fi folosite doar dacă au fost aprobate de ICCAT în cadrul reuniunii anuale.(3)Statele membre de care aparține ferma piscicolă comunică rezultatele programului statului membru sau PCC de care aparțin navele de capturare, precum și entității care desfășoară programul regional de observare în numele ICCAT.(4)Atunci când rezultatele programului indică o diferență între cantitățile de ton roșu plasat cuști și cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat și/sau transferat, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Dacă nava de capturare sau capcana arborează pavilionul unei alte PCC, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu PCC de pavilion respectivă.(5)Pentru cantitățile plasate în cuști care depășesc cantitățile declarate capturate și transferate, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana transmite un ordin de eliberare, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XII, dacă:(a)ancheta menționată la alineatul (4) nu este finalizată în termen de 10 zile lucrătoare de la comunicarea rezultatelor programului, pentru o singură operațiune de plasare în cuști sau pentru toate operațiunile de plasare în cuști din cadrul unei operațiuni comune de pescuit; sau(b)ancheta indică faptul că numărul de exemplare și/sau greutatea medie de ton roșu depășesc cantitatea de ton roșu care, conform declarațiilor, a fost capturată și transferată.Eliberarea cantității excedentare se efectuează în prezența autorităților de control.(6)Rezultatele programului se utilizează pentru a decide dacă sunt necesare eliberări, iar declarațiile de plasare în cuști și secțiunile relevante din BCD se completează în mod corespunzător. În cazul în care a fost emis un ordin de eliberare, operatorul fermei piscicole solicită prezența unei autorități naționale de control și a unui observator regional al ICCAT pentru monitorizarea eliberării.(7)Statele membre transmit Comisiei rezultatele programului până la data de 1 septembrie a fiecărui an. În caz de forță majoră la plasarea în cuști, statele membre transmit aceste rezultate înainte de 12 septembrie. Comisia transmite aceste informații SCRS până la data de 15 septembrie a fiecărui an, pentru evaluare.(8)Transferul tonului roșu viu dintr-o cușcă de creștere în altă cușcă de creștere nu se efectuează fără aprobarea și prezența autorităților de control din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Fiecare transfer este înregistrat pentru a controla numărul exemplarelor. Autoritățile naționale de control monitorizează aceste transferuri și se asigură că fiecare transfer în cadrul aceleiași ferme piscicole este înregistrat în sistemul eBCD.(9)O diferență mai mare sau egală cu 10 % între cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat de navă sau capcană, și cantitățile stabilite de camera de control la momentul plasării în cuști constituie o posibilă nerespectare a normelor de către nava sau capcana în cauză. Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura monitorizarea corespunzătoare.Articolul 52Declarația de plasare în cuști și raportul privind plasarea în cuști(1)În termen de 72 de ore de la încheierea fiecărei operațiuni de plasare în cuști, un operator al fermei piscicole transmite autorității sale competente o declarație de plasare în cuști, astfel cum se prevede în anexa XIV. ▌(2)Pe lângă declarația de plasare în cuști menționată la alineatul (1), în termen de o săptămână de la finalizarea operațiunii de plasare în cuști, statul membru de care aparține ferma piscicolă transmite un raport privind plasarea în cuști, care conține elementele prevăzute în secțiunea B din anexa XI, statului membru sau PCC ale cărui/cărei nave sau capcane au capturat tonul roșu, precum și Comisiei. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT.(3)În sensul alineatului (2), operațiunea de plasare în cuști nu se consideră finalizată înainte de încheierea unei eventuale anchete care a fost deschisă și înainte de încheierea oricărei eventuale operațiuni de eliberare pentru care a fost emis un ordin.Articolul 53Transferurile în cadrul aceleiași ferme piscicole și controale aleatorii(1)Statele membre de care aparțin fermele piscicole implementează un sistem de trasabilitate, care include înregistrarea video a transferurilor interne.(2)Pe baza unei analize a riscurilor, autoritățile de control ale statelor membre de care aparțin fermele piscicole efectuează controale aleatorii privind tonul roșu ținut în cuști între momentul finalizării operațiunilor de plasare în cuști dintr-un an și prima operațiune de plasare în cuști din anul următor.(3)În sensul alineatului (2), fiecare stat membru de care aparțin ferme piscicole stabilește un procent minim pentru peștele care trebuie controlat. Procentul respectiv este prevăzut în planul anual de inspecție menționat la articolul 14. Fiecare stat membru transmite Comisiei rezultatele controalelor aleatorii efectuate în fiecare an. Comisia transmite aceste rezultate Secretariatului ICCAT în luna aprilie a anului următor perioadei căreia îi corespunde cota.Articolul 54Accesul la înregistrările video și cerințele privind înregistrările video(1)Fiecare stat membru responsabil pentru fermă se asigură că înregistrările video menționate la articolele 49 și 51 sunt puse la dispoziția inspectorilor naționali, precum și a inspectorilor regionali și ai ICCAT și a observatorilor naționali ai ICCAT.(2)Fiecare stat membru de care aparțin fermele piscicole ia măsurile necesare pentru a evita înlocuirea, editarea sau manipularea înregistrării video originale.Articolul 55Raportul anual privind plasarea în cuștiStatele membre care fac obiectul obligației de a transmite declarațiile și rapoartele privind plasarea în cuști în temeiul articolului 52 trimit Comisiei, în fiecare an, până la 31 iulie pentru anul precedent, un raport de sinteză privind plasarea în cuști. Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT înainte de data de 31 august a fiecărui an. Raportul conține următoarele informații:(a)cantitatea totală de ton roșu plasat în cuști de fiecare fermă piscicolă, inclusiv pierderile, exprimate ca număr și greutate, din timpul transportului către cuști ale fiecărei ferme piscicole, efectuat de nave de pescuit sau de capcane;(b)lista navelor care pescuiesc, furnizează sau transportă ton roșu în scopuri de creștere (numele navei, pavilionul, numărul licenței, tipul uneltelor de pescuit) și a capcanelor;(c)rezultatele programului de eșantionare pentru estimarea numărului în funcție de dimensiune pentru tonul roșu capturat, precum și data, ora și zona în care a avut loc captura și metoda de pescuit utilizată, în vederea îmbunătățirii statisticilor în scopul evaluării stocului.Programul de eșantionare necesită ca eșantionarea în funcție de dimensiune (lungime și greutate) din cuști să se efectueze pe baza unui singur eșantion (= 100 de exemplare) la fiecare 100 de tone de pește viu sau pe baza unui eșantion de 10 % din numărul total de pești plasați în cuști. Eșantionul în funcție de mărime se colectează cu ocazia recoltării la ferma piscicolă, iar de la peștii morți în timpul transportului, în conformitate cu Orientările ICCAT pentru prezentarea datelor și a informațiilor. Pentru peștele crescut mai mult de un an, sunt stabilite alte metodologii suplimentare de eșantionare. Eșantionarea se desfășoară în cursul oricărei recoltări și acoperă toate cuștile;(d)cantitățile de ton roșu plasat în cuști și estimarea ratei de creștere și a mortalității în captivitate, precum și cantitățile vândute exprimate în tone. Aceste informații sunt furnizate pentru fiecare fermă piscicolă;(e)cantitățile de ton roșu închise în cuști în anul anterior; și(f)cantitățile, defalcate în funcție de originea lor, comercializate în cursul anului precedent.Articolul 56Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 8MONITORIZARE ȘI SUPRAVEGHEREArticolul 57Sistemul de monitorizare a navelor(1)Prin derogare de la articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre de pavilion pun în aplicare un sistem de monitorizare a navelor (VMS) pentru navele lor de pescuit cu o lungime totală egală cu cel puțin 12 metri, în conformitate cu anexa XV.(2)Navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 metri care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (a) sau pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (b) încep să transmită date VMS către ICCAT cu cel puțin 5 zile înainte de perioada de autorizare și continuă să transmită datele respective timp de cel puțin 5 zile după perioada de autorizare, cu excepția cazului în care Comisiei i se transmite în prealabil o cerere de eliminare a navei din registrul ICCAT al navelor.(3)Din rațiuni de control, căpitanul sau reprezentantul său trebuie să se asigure că transmiterea datelor VMS de la navele de capturare autorizate să pescuiască activ ton roșu nu se întrerupe atunci când navele se află în port, cu excepția cazului în care există un sistem de declarare a intrărilor și a ieșirilor navelor din port.(4)Statele membre se asigură că centrele lor de monitorizare a pescuitului înaintează Comisiei și unui organism desemnat de aceasta, în timp real și în formatul https data feed, mesajele VMS primite de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor. Comisia transmite mesajele respective Secretariatului ICCAT pe cale electronică.(5)Statele membre se asigură că:(a)mesajele VMS de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor sunt înaintate Comisiei cel puțin o dată la două ore;(b)în cazul unor defecțiuni tehnice ale VMS, mesajele alternative de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor, care sunt primite în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011, sunt transmise Comisiei în termen de 24 de ore de la primirea acestora de către centrele lor de monitorizare a pescuitului;(c)mesajele transmise Comisiei sunt numerotate în mod secvențial (cu un identificator unic) pentru a se evita duplicarea;(d)mesajele transmise Comisiei sunt în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011.(6)Fiecare stat membru se asigură că toate mesajele puse la dispoziția navelor sale de inspecție sunt tratate în mod confidențial și se limitează la operațiunile de inspecție pe mare.SECȚIUNEA 9Inspecțiile și asigurarea respectării normelorArticolul 58Programul ICCAT de inspecție comună internațională(1)Activitățile de inspecție comună internațională se realizează în conformitate cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională (programul ICCAT), pentru controlul internațional în afara apelor aflate sub jurisdicție națională, astfel cum se prevede în anexa IX la prezentul regulament.(2)Statele membre ale căror nave de pescuit sunt autorizate să desfășoare operațiuni care vizează tonul roșu repartizează inspectori și efectuează inspecții pe mare în cadrul programului ICCAT.(3)Dacă, în orice moment, există peste 15 nave de pescuit aflate sub pavilionul unui stat membru care desfășoară activități de pescuit de ton roșu în zona reglementată de convenție, statul membru vizat trimite la fața locului, pe baza unei evaluări a riscurilor, o navă de inspecție în scopul inspecției și al controlului pe mare în zona reglementată de convenție pe toată durata prezenței acelor nave în zona respectivă. Se consideră că această obligație a fost îndeplinită atunci când statele membre cooperează pentru trimiterea la fața locului a unei nave de inspecție sau când o navă de inspecție a Uniunii este trimisă în zona reglementată de convenție.(4)Comisia sau un organism desemnat de aceasta poate repartiza programului ICCAT inspectori ai Uniunii.(5)În sensul alineatului (3), Comisia sau un organism desemnat de aceasta coordonează activitățile de supraveghere și de inspecție pentru Uniune. Comisia poate elabora, în coordonare cu statele membre implicate, programe comune de inspecție care să permită Uniunii să își îndeplinească obligația în cadrul programului ICCAT. Statele membre ale căror nave de pescuit desfășoară activități de pescuit al tonului roșu adoptă măsurile necesare pentru a facilita realizarea acestor programe, în special în ceea ce privește resursele umane și materiale necesare, precum și perioadele și zonele geografice în care vor fi utilizate resursele respective.(6)Statele membre aduc la cunoștința Comisiei, până la data de 1 aprilie a fiecărui an, numele inspectorilor și ale navelor de inspecție pe care intenționează să le repartizeze programului ICCAT în cursul anului. Pe baza acestor informații, Comisia, în colaborare cu statele membre, elaborează în fiecare an un plan privind participarea Uniunii la programul ICCAT, pe care îl trimite Secretariatului ICCAT și statelor membre.Articolul 59Inspecțiile efectuate în cazul încălcărilorStatul membru de pavilion se asigură că o inspecție fizică a navei de pescuit care se află sub pavilionul său are loc sub autoritatea sa în porturile sale sau este efectuată de către un inspector desemnat de acesta atunci când nava de pescuit nu se află în unul dintre porturile sale, în cazul în care nava de pescuit:(a)nu a respectat cerințele de înregistrare și raportare stabilite la articolele 31 și 32; sau(b)a încălcat dispozițiile prezentului regulament sau a săvârșit o încălcare gravă menționată la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 60Verificările încrucișate(1)Fiecare stat membru verifică informațiile din rapoartele de inspecție și din rapoartele observatorilor, datele VMS și, după caz, datele e-BCD-urilor, jurnalele navelor de pescuit, documentele de transfer/transbordare și documentele de captură și transmiterea la timp a acestora, în conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(2)Fiecare stat membru efectuează verificări încrucișate ale tuturor operațiunilor de debarcare, transbordare sau de plasare în cuști, efectuând comparații între cantitățile pe specie consemnate în jurnalul de bord al navei de pescuit sau cantitățile pe specie consemnate în declarația de transbordare și cantitățile consemnate în declarația de debarcare sau în declarația de plasare în cuști și orice alt document relevant, precum factura și/sau notele de vânzare.SECȚIUNEA 10Asigurarea respectării normelorArticolul 61Asigurarea respectării normelorFără a aduce atingere articolelor 89 – 91 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și, în special, obligației statelor membre de a lua măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită navă de pescuit, statul membru responsabil de ferma (fermele) piscicolă (piscicole) pentru tonul roșu ia măsurile adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită fermă, în cazul în care s-a stabilit, în conformitate cu dreptul său, că ferma piscicolă respectivă nu respectă dispozițiile articolelor 46 – 56 din prezentul regulament. În funcție de gravitatea încălcării și în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, aceste măsuri pot include, în special, suspendarea sau retragerea autorizației și/sau amenzi. Statele membre comunică orice suspendare sau retragere a unei autorizații Comisiei, care o notifică Secretariatului ICCAT cu scopul de a modifica registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu în consecință.CAPITOLUL 6ComercializareaArticolul 62Măsurile de comercializare(1)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009 și (CE) nr. 1005/2008 și Regulamentului (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1)., sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de debarcare, de import, de export, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă aceste operațiuni nu sunt însoțite de documente exacte, complete și validate prevăzute în prezentul regulament ▌ și în legislația Uniunii de transpunere a normelor ICCAT privind programul de documentare a capturilor de ton roșu.(2)Sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de prelucrare, de export, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă:(a)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unor nave de pescuit sau al unor capcane al căror stat de pavilion nu dispune de o cotă sau de o limită de captură ▌pentru tonul roșu, în temeiul măsurilor de conservare și gestionare ale ICCAT; sau(b)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unei nave de capturare sau al unei capcane în cazul căreia, în momentul capturării, cota individuală sau posibilitățile de pescuit ale statului fuseseră epuizate.(3)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009, (CE) nr. 1005/2008 și (UE) nr. 1379/2013, sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de prelucrare și de export a tonului roșu din fermele piscicole de îngrășare sau de creștere care nu sunt conforme cu regulamentele menționate la alineatul (1).CAPITOLUL 7Dispoziții finaleArticolul 63EvaluareaLa cererea Comisiei, statele membre îi transmit acesteia, fără întârziere, un raport detaliat privind punerea în aplicare a prezentului regulament. Pe baza informațiilor primite de la statele membre, Comisia transmite Secretariatului ICCAT, până la data hotărâtă de ICCAT, un raport detaliat privind punerea în aplicare a Recomandării 19-04 a ICCAT.Articolul 64FinanțareaÎn sensul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1)., prezentul regulament este considerat plan multianual în sensul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.Articolul 65ConfidențialitateDatele colectate care fac obiectul schimburilor de date în cadrul prezentului regulament sunt tratate în conformitate cu normele aplicabile privind confidențialitatea în temeiul articolelor 112 și 113 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 66Procedura de modificare(1)Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 referitoare la modificarea prezentului regulament pentru a-l adapta la măsurile adoptate de ICCAT care au efect obligatoriu asupra uniunii și a statelor membre în ceea ce privește:▌(a)Derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate, în conformitate cu articolul 8;(b)termenele pentru raportarea informațiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (4), articolul 26 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1), articolul 32 alineatele (2) și (3), articolul 35 alineatele (5) și (6), articolul 36, articolul 41 alineatul (3), articolul 44 alineatul (2), articolul 51 alineatul (7), articolul 52 alineatul (2), articolul 55, articolul 57 alineatul (5) litera (b) și la articolul 58 alineatul (6);(c)perioadele sezoanelor de pescuit prevăzute la articolul 17 alineatele (1) și (4);(d)dimensiunea minimă de referință pentru conservare stabilită la articolul 19 alineatele (1) și (2) și la articolul 20 alineatul (1);(e)procentele și parametrii de referință stabiliți la articolul 13, articolul 15 alineatele (3) și (4), articolul 20 alineatul (1), articolul 21 alineatul (2), articolul 38 alineatul (1), articolul 44 alineatul (2), articolul 50 și la articolul 51 alineatul (9);(f)informațiile care trebuie transmise Comisiei menționate la articolul 11 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolul 25 alineatul (3), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (4), articolul 34 alineatul (2), articolul 40 alineatul (1) și la articolul 55;(g)sarcinile observatorilor naționali și ale observatorilor regionali ai ICCAT, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 39 alineatul (5);(h)motivele de refuzare a autorizației de transfer prevăzute la articolul 41 alineatul (1);(i)motivele de confiscare a capturilor și transmiterea ordinului de eliberare a peștelui de la articolul 46 alineatul (4);(j)numărul navelor de la articolul 58 alineatul (3);(k)anexele de la I la XV.(2)Orice modificare adoptată în conformitate cu alineatul (1) se limitează strict la punerea în aplicare în dreptul Uniunii a modificărilor și/sau completărilor la recomandările ICCAT respective care sunt obligatorii pentru Uniune.Articolul 67Exercitarea delegării(1)Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.(2)Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 66 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.(3)Delegarea de competențe menționată la articolul 66 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.(4)Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.(5)De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.(6)Un act delegat adoptat în temeiul articolului 66 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului menționat, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.Articolul 68Procedura comitetului(1)Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.(2)Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.Articolul 69Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001Regulamentul (CE) nr. 1936/2001 se modifică după cum urmează:(a)articolul 3 literele (g)-(j), articolele 4a, 4b și 4c și anexa Ia se elimină.(b)În anexele I și II, cuvintele Ton roșu: Thunnus thynnus se elimină.Articolul 70Modificări ale Regulamentului (UE) 2017/2107În Regulamentul (UE) 2017/2107, se elimină articolul 43.Articolul 71Modificări ale Regulamentului (UE) 2019/833În Regulamentul (UE) 2019/833, se elimină articolul 53.Articolul 72Abrogare(1)Regulamentul (CE) 2016/1627 se abrogă.(2)Trimiterile la regulamentele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se interpretează în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut în anexa XVI.Articolul 73Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare în [a douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la ..., ...Pentru Parlamentul EuropeanPreședintelePentru ConsiliuPreședintele

Image 2C5062021RO14110120210427RO0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Poziția Parlamentului European adoptată la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului.)C5062021RO14210120210427RO0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/819.)C5062021RO14310120210427RO0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei și de abrogare a Deciziei nr. 1312/2013/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/820.)C5062021RO14410120210427RO0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/836.)C5062021RO16010120210428RO0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei Europene,după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,având în vedere avizul Comitetului Economic și Social EuropeanJO C ...,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinarăPoziția Parlamentului European din 28 aprilie 2021.,întrucât:(1)Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22). este de a garanta o exploatare a resurselor biologice marine care oferă condiții economice, de mediu și sociale sustenabile.(2)Prin Decizia 98/392/CE a ConsiliuluiDecizia 98/392/CE a Consiliului din 23 martie 1998 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării și a Acordului din 28 iulie 1994 privind punerea în aplicare a Părții XI din aceasta (JO L 179, 23.6.1998, p. 1)., Uniunea a aprobat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării și Acordul pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migrat, care conțin principii și norme de conservare și gestionare a resurselor marine vii. În cadrul obligațiilor sale internaționale mai ample, Uniunea participă la eforturile depuse în apele internaționale pentru conservarea stocurilor de pește.(3)Uniunea este parte la Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul AtlanticConvenția internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (JO L 162, 18.6.1986, p. 34). (convenția).(4)În cadrul celei de a 21-a reuniuni speciale din 2018, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), instituită prin convenție, a adoptat Recomandarea 18-02 privind instituirea unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (planul de gestionare).Planul de gestionare respectă avizul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) al ICCAT, care prevede că ICCAT ar trebui să instituie un plan multianual de gestionare a stocului în 2018, dat fiind că starea actuală a stocului nu mai pare să necesite măsurile de urgență introduse prin planul de refacere a stocului de ton roșu (instituit prin Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04), fără însă a slăbi măsurile de monitorizare și control existente.(5)Recomandarea 18-02 abrogă Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04 de instituire a unui plan de redresare pentru tonul roșu, care a fost transpusă în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (JO L 252, 16.9.2016, p. 1)..(6)În cadrul celei de a 26-a reuniuni ordinare din 2019, ICCAT a adoptat Recomandarea 19-04 de modificare a planului multianual de gestionare stabilit prin Recomandarea 18-02. Recomandarea 19-04 a ICCAT abrogă și înlocuiește Recomandarea 18-02. Prezentul regulament ar trebui să transpună Recomandarea 19-04 în dreptul Uniunii.(7)Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să transpună, integral sau parțial, după caz, următoarele recomandări ale ICCAT: 06-07Recomandarea ICCAT privind creșterea tonului roșu., 18-10Recomandarea ICCAT privind standardele minime pentru sistemul de monitorizare a navelor în zona Convenției ICCAT., 96-14Recomandarea ICCAT privind conformitatea activităților de pescuit de ton roșu și pește-spadă din Atlanticul de Nord., 13-13Recomandarea ICCAT privind instituirea unui registru ICCAT al navelor cu o lungime totală de 20 de metri sau mai mare autorizate să desfășoare operațiuni în zona convenției. și 16-15Recomandarea ICCAT privind transbordarea..(8)Poziția Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile, pentru a garanta că gestionarea resurselor piscicole se face în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, în special cu obiectivul de refacere progresivă și de menținere a populațiilor de stocuri de pește peste nivelurile de biomasă care pot asigura producția maximă durabilă (MSY), cu obiectivul de a oferi condiții pentru un pescuit viabil și competitiv din perspectivă economică și pentru industria de prelucrare și activitățile desfășurate pe uscat legate de pescuit. Potrivit Raportului pe 2018Raportul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS), Madrid 1-5 octombrie 2018. publicat de SCRS, capturile de ton roșu cu o rată de mortalitate prin pescuit de F0,1 sunt în conformitate cu o mortalitate prin pescuit consecventă cu obținerea producției maxime durabile (Fmsy). Biomasa stocului este considerată a fi la un nivel care asigură producția maximă durabilă. B0,1 fluctuând de la valori peste acest nivel pentru nivelurile de recrutare medii și mici, în timp ce pentru nivelul de recrutare înalt se situează sub acest nivel.(9)Planul de gestionare ia în considerare caracteristicile specifice ale diverselor tipuri de unelte și tehnici de pescuit. În contextul punerii în aplicare a planului de gestionare, Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze activitățile de pescuit costier și utilizarea unor unelte și tehnici de pescuit selective și cu impact redus asupra mediului, în special unelte și tehnici utilizate în cadrul pescuitului tradițional și artizanal, contribuind astfel la asigurarea unui nivel echitabil de trai pentru economiile locale.(10)Ar trebui să se țină seama de caracteristicile și nevoile specifice ale pescuitului artizanal și la scară mică. În plus față de dispozițiile relevante din Recomandarea 19-04 a ICCAT care elimină obstacolele din calea participării navelor costiere la scară mică la pescuitul de ton roșu, statele membre ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o distribuție echitabilă și transparentă a posibilităților de pescuit între flotele la scară mică, cele artizanale și cele mai mari, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(11)Pentru a asigura conformitatea cu politica comună în domeniul pescuitului, au fost adoptate acte legislative la nivelul UE în vederea stabilirii unui sistem de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, care include combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). În special, Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). instituie un sistem al Uniunii de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, bazat pe o abordare globală și integrată, astfel încât să se garanteze respectarea tuturor normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 112, 30.4.2011, p. 1). stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009. Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (JO L 286, 29.10.2008, p. 1). instituie un sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. Aceste regulamente includ deja dispoziții referitoare la licențe și autorizații de pescuit, anumite norme privind sistemele de monitorizare a navelor care acoperă o parte dintre măsurile prevăzute în Recomandarea 19-04 a ICCAT. Prin urmare, nu este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse în prezentul regulament.(12)Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 introduce noțiunea de dimensiune minimă de referință pentru conservare. Pentru a asigura consecvența, ar trebui ca noțiunea de dimensiune minimă definită de ICCAT să fie implementată în dreptul Uniunii ca dimensiune minimă de referință pentru conservare.(13)Conform Recomandării 19-04 a ICCAT, trebuie aruncat înapoi în mare tonul roșu care a fost capturat și care este sub dimensiunea minimă de referință a conservării, același lucru fiind valabil și pentru capturile de ton roșu care depășesc limitele capturilor accidentale stabilite în planurile anuale de pescuit. În scopul respectării de către Uniune a obligațiilor internaționale care îi revin în temeiul ICCAT, articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al ComisieiRegulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (JO L 16, 23.1.2015, p. 23). prevede derogări de la obligația de debarcare a tonului roșu în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) 2015/98 pune în aplicare anumite dispoziții ale Recomandării 19-04 a ICCAT, care stabilește obligația de a arunca înapoi în mare tonul roșu pentru navele care își depășesc cota alocată sau nivelul maxim autorizat de capturi accidentale. Domeniul de aplicare al respectivului regulament delegat include navele implicate în pescuitul de agrement. În consecință, nu este necesar ca prezentul regulament să reglementeze aceste obligații de aruncare și de eliberare înapoi în mare și nu va aduce atingere dispozițiilor corespunzătoare din Regulamentul delegat (UE) 2015/98.(14)Cu ocazia reuniunii anuale din 2018, părțile contractante la convenție au recunoscut nevoia de consolidare a controalelor pentru anumite operațiuni care vizează tonul roșu. În acest sens, cu ocazia reuniunii anuale din 2018, s-a convenit că părțile contractante la convenție responsabile de creștere ar trebui să asigure trasabilitatea integrală a operațiunilor de plasare în cuști și să efectueze controale aleatorii pe baza analizei riscurilor.(15)Regulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2010 de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului (JO L 194, 24.7.2010, p. 1). prevede un document electronic de captură pentru tonul roșu (eBCD), transpunând Recomandarea 09-11 a ICCAT de modificare a Recomandării 08-12. Recomandările 17-09 și 11-20 privind aplicarea eBCD au fost abrogate recent prin Recomandările 18-12 și 18-13. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 640/2010 a devenit caduc, iar Comisia a propus un nou regulament pentru transpunerea celor mai recente norme ICCAT privind eBCD. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să facă trimitere la Regulamentul (UE) nr. 640/2010 ci, în termeni mai generali, la programul de documentare a capturilor recomandat de ICCAT.(16)Având în vedere că anumite recomandări ale ICCAT sunt modificate frecvent de către părțile contractante ale ICCAT și vor fi probabil modificate în continuare în viitor, pentru a transpune rapid în dreptul Uniunii viitoarele recomandări ale ICCAT de modificare sau de completare a planului de gestionare al ICCAT, competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să fie delegată Comisiei, în privința următoarelor aspecte: ▌termenele de raportare a informațiilor, perioadele de timp ale sezoanelor de pescuit; derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate; dimensiunile minime de referință pentru conservare; procentele și parametrii, informațiile care trebuie comunicate Comisiei; sarcinile observatorilor naționali și regionali, motivele de refuzare a autorizației de a transfera pește; motivele pentru confiscarea capturilor și pentru ordonarea eliberării peștelui. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferareJO L 123, 12.5.2016, p. 1.. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(17)Comisia, care reprezintă Uniunea în cadrul reuniunilor ICCAT, își exprimă anual acordul cu privire la o serie de recomandări cu caracter pur tehnic ale ICCAT, în special în ceea ce privește limitările capacității, cerințele referitoare la jurnalele de bord, formularele de raport de capturi, transbordarea și declarațiile de transfer, informațiile minime pentru autorizațiile de pescuit, numărul minim de nave de pescuit în raport cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională, specificațiile programului de inspecție și de observare, standardele pentru înregistrarea video, protocoalele de eliberare a peștilor, standardele privind tratarea peștilor morți, declarațiile de plasare în cuști sau standardele sistemelor de monitorizare a navelor, care sunt transpuse în anexele I-XV la prezentul regulament. Comisia ar trebui să dețină competențe de a adopta acte delegate de modificare sau completare a anexelor I-XV, în concordanță cu recomandările modificate sau completate ale ICCAT. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(18)Recomandările ICCAT care reglementează pescuitul de ton roșu (operațiunile legate de capturare, transfer, transport, plasare în cuști, creștere, recoltare și transport) sunt extrem de dinamice. Noi tehnologii pentru controlarea și gestionarea pescuitului, care trebuie să fie utilizate în mod uniform de către statele membre, sunt dezvoltate în permanență (de exemplu, camere stereoscopice și metode alternative). În mod similar, trebuie să se elaboreze și proceduri operaționale acolo unde este necesar, pentru a ajuta statele membre să se conformeze cu normele ICCAT consacrate în prezentul regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind reportarea tonului roșu viu, operațiunile de transfer și de plasare în cuști. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)..(19)Actele delegate și actele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a viitoarelor recomandări ale ICCAT în dreptul Uniunii prin intermediul procedurii legislative ordinare.(20)Întrucât prezentul regulament va prevedea un plan nou și cuprinzător de gestionare pentru tonul roșu, dispozițiile privind tonul roșu stabilite în Regulamentele (UE) 2017/2107Regulamentul (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (JO L 315, 30.11.2017, p. 1). și (UE) 2019/833Regulamentul (UE) 2019/833 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1627 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2115/2005 și (CE) nr. 1386/2007 ale Consiliului (JO L 141, 28.5.2019, p. 1). ale Parlamentului European și ale Consiliului ar trebui să fie eliminate. În ceea ce privește articolul 43 din Regulamentul (UE) 2017/2107, partea corespunzătoare peștelui-spadă mediteraneean a fost inclusă în Regulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 1).. Anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1936/2001 al Consiliului din 27 septembrie 2001 de stabilire a unor măsuri de control aplicabile pescuitului pentru anumite stocuri de pești mari migratori (JO L 263, 3.10.2001, p. 1). trebuie, de asemenea, eliminate. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1936/2001, (UE) nr. 2017/2107 și (UE) nr. 2019/833 ar trebui modificate în consecință.(21)Recomandarea 18-02 a ICCAT a abrogat Recomandarea 17-07, întrucât starea stocului nu mai necesita măsurile de urgență prevăzute în planul de refacere a stocului de ton roșu instituit prin recomandarea respectivă. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1627, care a instituit planul de refacere, ar trebui să fie abrogat,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CAPITOLUL IDISPOZIȚII GENERALEArticolul 1ObiectPrezentul regulament stabilește normele generale pentru punerea în aplicare uniformă și eficientă de către Uniune a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu (Thunnus thynnus) din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, astfel cum a fost adoptat de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT).Articolul 2Domeniu de aplicarePrezentul regulament se aplică:(a)navelor de pescuit ale Uniunii și navelor Uniunii implicate în activități de pescuit recreativ și care:capturează ton roșu în zona reglementată de convenție; șitransbordează sau transportă la bord, inclusiv în afara zonei reglementate de convenție, ton roșu capturat în zona reglementată de convenție;(b)fermelor piscicole din Uniune;(c)navelor de pescuit ale țărilor terțe și navelor țărilor terțe care practică pescuitul recreativ, care operează în apele Uniunii și capturează ton roșu în zona reglementată de convenție;(d)navelor din țări terțe care sunt inspectate în porturi din statele membre și care au la bord ton roșu capturat în zona reglementată de convenție sau produse din pește provenite de la tonul roșu capturat în apele Uniunii care nu au fost debarcate sau transbordate anterior în porturi.Articolul 3ObiectivObiectivul prezentului regulament este punerea în aplicare a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu, astfel cum a fost adoptat de ICCAT, care are drept scop menținerea unei biomase a tonului roșu peste nivelurile care pot asigura producția maximă durabilă.Articolul 4Relația cu alte acte legislative ale UniuniiCu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel, dispozițiile prezentului regulament se aplică fără a aduce atingere altor acte ale Uniunii care reglementează sectorul pescuitului, în special:(1)Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului;(2)Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;(3)Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (JO L 347, 28.12.2017, p. 81). privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe;(4)Regulamentul (UE) 2017/2107 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);(5)Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1380/2013, (UE) 2016/1139, (UE) 2018/973, (UE) 2019/472 și (UE) 2019/1022 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 105). privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice.Articolul 5DefinițiiÎn sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:1.ICCAT înseamnă Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic;2.convenția înseamnă Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic;3.navă de pescuit înseamnă orice navă cu motor utilizată în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu, inclusiv navele de capturare, navele de prelucrare a peștelui, navele de sprijin, remorcherele, navele implicate în operațiuni de transbordare și navele de transport echipate pentru transportul produselor din ton, precum și navele auxiliare, cu excepția portcontainerelor;4.ton roșu viu înseamnă tonul roșu care este păstrat viu o anumită perioadă de timp într-o capcană pentru ton sau care este transferat viu într-o fermă piscicolă ▌;5.SCRS înseamnă Comitetul permanent pentru cercetare și statistică al ICCAT;6.pescuit recreativ înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele biologice marine ▌;7.pescuit sportiv înseamnă pescuitul necomercial practicat de persoane care sunt membre ale unei organizații sportive naționale sau care dețin un permis național de pescuit sportiv;8.remorcher înseamnă orice navă utilizată pentru tractarea cuștilor;9.navă de prelucrare înseamnă o navă la bordul căreia produsele pescărești sunt supuse, înainte de ambalare, unuia sau mai multora dintre următoarele procese: filetare sau tranșare, congelare și/sau prelucrare;10.navă auxiliară înseamnă orice navă utilizată pentru transportul tonului roșu mort (neprelucrat) dintr-o cușcă de transport/creștere, dintr-o navă de pescuit cu plasă-pungă sau dintr-o capcană către un port desemnat și/sau către o navă de prelucrare;11.capcană înseamnă o unealtă staționară fixată de substrat, care conține, de obicei, o plasă de ghidaj care dirijează tonul roșu într-un spațiu delimitat sau într-o serie de spații delimitate unde este păstrat înainte de recoltare sau de creștere;12.plase pungă înseamnă orice setcă înconjurătoare ale cărei capete inferioare sunt reunite cu ajutorul unui cablu de strângere petrecut printr-o serie de inele dispuse de-a lungul cablului de ancorare, care permite strângerea plasei sub forma unei pungi și închiderea acesteia;13.plasare în cuști înseamnă transferul tonului roșu viu din cușca de transport sau din capcană în cuștile de creștere sau de îngrășare;14.navă de capturare înseamnă o navă utilizată în scopul capturării comerciale a resurselor de ton roșu;15.fermă piscicolă înseamnă o zonă marină delimitată clar prin coordonate geografice, utilizată pentru îngrășarea sau creșterea tonului roșu capturat cu ajutorul capcanelor și/sau al navelor de pescuit cu plasă-pungă. Fermele piscicole ar putea avea mai multe spații de creștere, toate fiind delimitate prin coordonate geografice, cu o definire clară a longitudinii și latitudinii pentru fiecare punct al poligonului;16.creștere sau îngrășare înseamnă plasarea tonului roșu în cuști în cadrul unor ferme piscicole și hrănirea acestuia în scopul îngrășării și al măririi biomasei totale;17.recoltare înseamnă uciderea tonului roșu în ferme piscicole sau capcane;18.cameră stereoscopică înseamnă o cameră cu două sau mai multe obiective, fiecare obiectiv având un senzor de imagine separat sau un cadru de peliculă separat, care permite înregistrarea de imagini tridimensionale în scopul măsurării lungimii peștelui și a precizării numărului și a greutății exemplarelor de ton roșu;19.navă de pescuit costier la scară mică este o navă de capturare cu cel puțin trei din cele cinci caracteristici de mai jos:(a)lungime totală < 12 m;(b)nava pescuiește exclusiv în apele aflate sub jurisdicția statului membru de pavilion;(c)campaniile de pescuit au o durată mai mică de 24 de ore;(d)numărul maxim al membrilor echipajului este stabilit la patru persoane; sau(e)nava pescuiește utilizând tehnici selective și cu un impact redus asupra mediului;20.operațiune comună de pescuit înseamnă orice operațiune desfășurată între două sau mai multe nave cu plasă-pungă, în cadrul căreia captura unei nave cu plasă-pungă se atribuie uneia sau mai multor alte nave cu plasă-pungă conform unei chei de repartizare convenite în prealabil;21.pescuit activ înseamnă, în cazul oricărei nave de capturare, faptul că aceasta vizează tonul roșu în cursul unui anumit sezon de pescuit;22.BCD înseamnă un document privind capturile de ton roșu;23.eBCD înseamnă un document electronic privind capturile de ton roșu;24.zona reglementată de convenție înseamnă zona geografică definită la articolul 1 din convenție;25.transbordare înseamnă descărcarea cantității totale sau a unei cantități oarecare de produse pescărești aflate la bordul unei nave de pescuit pe o altă navă de pescuit. Totuși, descărcarea de ton roșu mort din plasa-pungă, din capcană sau de pe remorcher pe o navă auxiliară nu se consideră transbordare;26.transfer de control înseamnă orice transfer suplimentar care este efectuat la cererea operatorilor navelor de pescuit/fermelor sau a autorităților de control în scopul de a se verifica numărul de pești transferați;27.cameră de control înseamnă o cameră stereoscopică și/sau o cameră obișnuită de luat vederi care este utilizată la efectuarea controalelor prevăzute în prezentul regulament;28.PCC înseamnă o parte contractantă la convenție și o parte, entitate sau entitate de pescuit necontractantă colaboratoare;29.navă de pescuit pelagic de mari dimensiuni cu paragate înseamnă o navă de pescuit pelagic cu paragate cu o lungime totală de peste 24 de metri;30.transfer înseamnă orice transfer:(a)de ton roșu viu din plasa navei de capturare în cușca de transport;(b)de ton roșu viu din cușca de transport într-o altă cușcă de transport;(c)al cuștii cu ton roșu viu de pe un remorcher pe un alt remorcher;(d)al cuștii cu ton roșu viu dintr-o fermă piscicolă în alta sau de ton roșu viu între diferite cuști din cadrul aceleiași ferme;(e)de ton roșu viu din capcană în cușca de transport independent de prezența unui remorcher;31.operator înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor pescărești și de acvacultură;32.grupă de unelte înseamnă un grup de nave de pescuit care utilizează aceleași unelte, pentru care a fost alocată o cotă de grup;33.efort de pescuit înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave de pescuit, înseamnă suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;34.statul membru responsabil înseamnă statul membru de pavilion sau statul membru sub jurisdicția căruia se află ferma piscicolă sau capcana în cauză.CAPITOLUL IIMĂSURI DE GESTIONAREArticolul 6Condiții aferente măsurilor de gestionare a pescuitului(1)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că efortul de pescuit al navelor sale de capturare și al capcanelor sale este proporțional cu posibilitățile de pescuit de ton roșu de care dispune statul membru respectiv în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Măsurile adoptate de statele membre includ stabilirea cotelor individuale pentru navele lor de capturare cu o lungime de peste 24 de metri incluse în lista navelor autorizate menționată la articolul 26.(2)Statele membre obligă navele de capturare să se îndrepte imediat către un port indicat de acestea în cazul în care cota individuală este considerată a fi epuizată, în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(3)Operațiunile de navlosire nu sunt permise pentru pescuitul tonului roșu.Articolul 7Reportarea tonului roșu viu nerecoltat▌(1)▌Recoltarea tonului roșu viu nerecoltat provenind dintr-o captură făcută într-un an precedent în cadrul unei ferme poate fi permisă numai în cazul în care statul membru instituie un sistem consolidat de control și îl raportează Comisiei. Sistemul respectiv face parte din planul de inspecție al statului membru menționat la articolul 13 și include cel puțin măsurile stabilite la articolele 53 și 61.(2)Înainte de începerea unui sezon de pescuit, statele membre responsabile de fermele piscicole efectuează o evaluare aprofundată a tuturor cantităților de ton roșu viu reportate după recoltarea generală din fermele aflate sub jurisdicția lor. În acest scop, toate cantitățile de ton roșu viu reportate în anul de capturare care nu au făcut obiectul recoltării generale în fermele piscicole sunt transferate în alte cuști prin utilizarea unor sisteme cu camere stereoscopice sau a unor metode alternative, cu condiția să garanteze același nivel de precizie și acuratețe, în conformitate cu articolul 51. Trasabilitatea documentată integral va fi asigurată în orice moment. Reportarea tonului roșu din anii care nu au făcut obiectul recoltei generale trebuie să fie controlată anual aplicând aceeași procedură unor eșantioane adecvate pe baza evaluării riscurilor.(3)Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care să se stabilească norme detaliate de instituire a unui sistem consolidat de control pentru reportarea cantităților de ton roșu viu. Respectivele acte de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.Articolul 8Reportarea cotelor neutilizateNu este permisă reportarea cotelor neutilizate.Articolul 9Transferuri de cote(1)Transferurile de cote dintre Uniune și alte PCC se realizează doar cu autorizația prealabilă a statelor membre și/sau a PCC în cauză. Comisia înștiințează Secretariatul ICCAT cu 48 de ore înainte de transferarea cotelor.(2)Transferul de cote în cadrul grupelor de unelte, al cotelor pentru capturile accidentale și al cotelor individuale de pescuit pentru fiecare stat membru este permis, cu condiția ca statul (statele) membru (membre) vizat (vizate) să informeze în prealabil Comisia cu privire la aceste transferuri, astfel încât Comisia să poată informa Secretariatul ICCAT înainte de intrarea în vigoare a transferului.Articolul 10Deducerea cotelor în cazul cantităților pescuite în excesDacă statele membre depășesc cotele care le-au fost alocate, iar această situație nu poate fi remediată prin schimbul de cote în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, se aplică articolele 37 și 105 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 11Planurile anuale de pescuit(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de pescuit pentru tonul roșu stabilește un plan anual de pescuit. Planul conține, cel puțin, următoarele informații pentru navele de capturare și capcane:(a)cotele alocate fiecărei grupe de unelte, inclusiv cotele pentru capturile accidentale;(b)după caz, metoda utilizată pentru alocarea și gestionarea cotelor;(c)măsurile pentru asigurarea respectării cotelor individuale;(d)sezoanele de pescuit deschise pentru fiecare categorie de unelte;(e)informații privind porturile desemnate;(f)normele privind capturile accidentale; și(g)numărul de nave de capturare, altele decât traulerele de fund, cu o lungime de peste 24 de metri, și navele de pescuit cu plasă-pungă care sunt autorizate să efectueze operațiuni pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Statele membre care dispun de nave de pescuit costier la scară mică autorizate să pescuiască ton roșu se străduiesc să aloce acestor nave o cotă sectorială specifică și includ această alocare în planurile lor de pescuit. Ele includ, de asemenea, în planurile lor de monitorizare, control și inspecție măsurile suplimentare pentru a monitoriza îndeaproape utilizarea cotelor de către flota respectivă. Statele membre pot autoriza un număr diferit de nave să utilizeze pe deplin posibilitățile lor de pescuit, utilizând parametrii menționați la alineatul (1).(3)Portugalia și Spania pot aloca cote sectoriale pentru navele de pescuit cu momeală care operează în apele Uniunii din arhipelagurile insulelor Azore, Madeira și Canare. Cota sectorială este inclusă în planurile lor anuale de pescuit, iar măsurile suplimentare de monitorizare a utilizării acesteia sunt definite clar în planurile lor anuale de monitorizare, control și inspecție.(4)Atunci când statele membre alocă cote sectoriale în conformitate cu alineatele (2) sau (3), nu se aplică cerința privind cota minimă de 5 tone prevăzută în actul Uniunii aflat în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit.(5)Orice modificare a planului anual de pescuit este transmisă de către statul membru vizat Comisiei, cu cel puțin trei zile lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare. Comisia informează secretariatul ICCAT cu privire la modificare cu cel puțin o zi lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare.Articolul 12Alocarea posibilităților de pescuitÎn conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în momentul alocării posibilităților de pescuit de care dispun, statele membre utilizează criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice și, de asemenea, asigură o distribuție echitabilă a cotelor naționale între diferitele segmente de flotă, ținând seama în special de pescuitul tradițional și artizanal și oferă stimulente pentru navele de pescuit din Uniune care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact redus asupra mediului.Articolul 13Planurile anuale de gestionare a capacității de pescuitFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de gestionare a capacității de pescuit. În acel plan, statele membre își adaptează numărul de nave de capturare și de capcane astfel încât să se asigure că capacitatea de pescuit corespunde posibilităților de pescuit alocate navelor de capturare și capcanelor în perioada de timp relevantă. Statele membre își adaptează capacitatea de pescuit utilizând parametrii definiți în actul Uniunii în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit. Adaptarea capacității de pescuit a Uniunii pentru navele de pescuit cu plasă-pungă este limitată la o variație maximă de 20 % față de valoarea de referință a capacității de pescuit din 2018.Articolul 14Planurile anuale de inspecțieFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de inspecție în vederea asigurării conformității cu prezentul regulament. Statele membre înaintează Comisiei planurile lor. Planurile respective se întocmesc în conformitate cu:(a)obiectivele, prioritățile și procedurile, precum și criteriile pentru activitățile de inspecție, care sunt stabilite în programul specific de control și inspecție având ca obiect tonul roșu, instituit în temeiul articolului 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;(b)programul național de acțiuni de control pentru tonul roșu, instituit în temeiul articolului 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 15Planurile anuale de gestionare a activității de creștere(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu instituie un plan anual de gestionare a activității de creștere.(2)În planul anual de gestionare a activității de creștere, fiecare stat membru se asigură că capacitatea totală de intrare și capacitatea totală de creștere corespund cu cantitatea estimată de ton roșu disponibilă pentru creștere.(3)Statele membre își limitează capacitatea de creștere pentru ton în funcție de capacitatea totală de creștere înregistrată în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu al ICCAT sau de capacitatea care a fost autorizată și declarată la ICCAT în 2018.(4)În ceea ce privește tonul roșu capturat în sălbăticie, volumul maxim al intrărilor în fermele piscicole ale unui stat membru este limitat la nivelul cantităților de intrare înregistrate la ICCAT în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu de fermele piscicole ale respectivului stat membru în anii 2005, 2006, 2007 sau 2008.(5)În cazul în care un stat membru trebuie să majoreze volumul maxim al intrărilor de ton sălbatic capturat în una sau mai multe dintre fermele sale piscicole de ton, majorarea este proporțională cu posibilitățile de pescuit alocate statului membru respectiv și eventualele importuri de ton roșu viu dintr-un alt stat membru sau de la o altă parte contractantă.(6)Statele membre responsabile de fermele piscicole se asigură că oamenilor de știință însărcinați de către SCRS pentru testele de identificare a ratelor de creștere în timpul perioadei de îngrășare li se asigură accesul în fermele piscicole și asistență pentru efectuarea sarcinilor lor.(7)După caz, statele membre transmit Comisiei, până la data de 15 mai a fiecărui an, planuri de gestionare a activității de creștere revizuite.Articolul 16Transmiterea planurilor anuale(1)Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu transmite Comisiei următoarele planuri:(a)planul anual de pescuit pentru navele de capturare și capcanele care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, stabilit în conformitate cu articolul 11;(b)planul anual de gestionare a capacității de pescuit, stabilit în conformitate cu articolul 13;(c)planul anual de inspecție, stabilit în conformitate cu articolul 14; și(d)planul anual de gestionare a activității de creștere, stabilit în conformitate cu articolul 15.(2)Comisia compilează planurile menționate la alineatul (1) și le utilizează pentru stabilirea planului anual al Uniunii. Comisia transmite planul Uniunii Secretariatului ICCAT până la data de 15 februarie a fiecărui an, pentru a fi discutat și aprobat de ICCAT.(3)În cazul în care un stat membru nu transmite Comisiei oricare dintre planurile menționate la alineatul (1) în termenul prevăzut la alineatul respectiv, Comisia poate decide să transmită planul Uniunii Secretariatului ICCAT fără să includă planurile statului membru vizat. La cererea statului membru vizat, Comisia se străduiește să ia în considerare unul dintre planurile menționate la alineatul (1) și prezentat după termenul-limită prevăzut la alineatul respectiv, dar înainte de termenul prevăzut la alineatul (2). În cazul în care un plan prezentat de un stat membru nu respectă dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a activității de creștere și conține o greșeală gravă care poate determina Comisia ICCAT să nu aprobe planul anual al Uniunii, Comisia poate decide să transmită Secretariatului ICCAT planul anual al Uniunii fără să includă planurile statului membru vizat. Comisia informează statul membru vizat cât mai curând posibil și se străduiește să includă orice planuri revizuite prezentate de statul membru respectiv în planul Uniunii sau în modificările aduse planului Uniunii, cu condiția ca acestea să respecte dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a creșterii.CAPITOLUL IIIMĂSURI TEHNICEArticolul 17Sezoanele de pescuit(1)În perioada cuprinsă între 26 mai și 1 iulie, se permite pescuitul de ton roșu cu plasă-pungă în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Prin derogare de la alineatul (1), Cipru și Grecia pot solicita în planurile lor anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă care arborează pavilionul lor să li se permită să pescuiască, de la 15 mai până la 1 iulie, ton roșu în estul Mării Mediterane (zonele de pescuit 37.3.1 și 37.3.2 ale FAO).(3)Prin derogare de la alineatul (1), Croația poate solicita în planurile sale anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă aflate sub pavilionul său să li se permită să pescuiască, până la 15 iulie, ton roșu în Marea Adriatică în scopul creșterii (zona de pescuit 37.2.1 a FAO).(4)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care un stat membru demonstrează că, din cauza condițiilor meteorologice, unele dintre navele sale de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană nu au fost în măsură să își utilizeze zilele de pescuit normale, în cursul unui an, statul membru respectiv poate decide ca, pentru fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă afectată de situația respectivă, sezonul de pescuit menționat la alineatul (1) să se prelungească cu un număr echivalent de zile pierdute de până la 10 zile ▌. Lipsa de activitate a navelor vizate și, în cazul unei operațiuni comune de pescuit, a tuturor navelor implicate, este justificată în mod corespunzător prin rapoarte meteorologice și prin pozițiile înregistrate în VMS.(5)Pescuitul tonului roșu este permis în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană pentru navele cu paragate flotante de mari dimensiuni în perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 mai.(6)Statele membre instituie sezoane de pescuit pentru flotele lor, altele decât navele cu plase-pungă și navele cu paragate flotante de mari dimensiuni, în cadrul planurilor lor anuale de pescuit.Articolul 18Obligația de debarcareDispozițiile prezentului capitol nu aduc atingere articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și niciunei derogări aplicabile acestuia.Articolul 19Dimensiunea minimă de referință pentru conservare(1)Este interzisă capturarea, reținerea la bord, transbordarea, transferul, terenul, transportul, depozitarea, vânzarea, afișarea sau oferirea spre vânzare, inclusiv atunci când este prins ca și captură accidentală sau în cadrul pescuitului recreativ, a tonului roșu cu o greutate mai mică de 30 kg sau cu lungimea la furcă (lungimea de la mandibulă la punctul de bifurcare a înotătoarei caudale) mai mică de 115 cm(2)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul următoarelor activități de pescuit se aplică o dimensiune minimă de referință pentru conservare a tonului roșu de 8 kg sau de 75 cm lungime la furcă:(a)tonul roșu capturat în Oceanul Atlantic de Est cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală și al navelor pentru pescuitul la trenă;(b)tonul roșu capturat în Marea Mediterană de către flota de nave costiere artizanale care pescuiesc pește proaspăt cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală, al navelor cu paragate și al navelor cu undițe de mână; și(c)tonul roșu capturat în Marea Adriatică de către nave aflate sub pavilionul Croației în scopul creșterii.(3)Condițiile specifice care se aplică derogării menționate la alineatul (2) sunt prevăzute în anexa I.(4)Statele membre emit o autorizație de pescuit pentru navele care pescuiesc în temeiul derogărilor menționate la alineatele (2) și (3) din anexa I. Navele respective sunt înscrise în lista navelor de capturare menționată la articolul 26.(5)Peștii sub dimensiunile minime de referință stabilite în prezentul articol care sunt aruncați înapoi în mare morți sunt incluși în cota statului membru.Articolul 20Capturile accidentale sub dimensiunea minimă de referință(1)Prin derogare de la articolul 19 alineatul (1), toate navele de capturare și capcanele care pescuiesc activ ton roșu au dreptul la maximum 5 % din numărul capturilor accidentale de ton roșu cu o greutate cuprinsă între 8 și 30 kg sau, alternativ, cu o lungime la furcă cuprinsă între 75 și 115 cm.(2)Procentajul de 5 % menționat la alineatul (1) se calculează pe baza capturilor totale de ton roșu păstrate la bordul unei nave sau în capcană, în orice moment după fiecare operațiune de pescuit.(3)Capturile accidentale se deduc din cota statului membru de care aparține nava de capturare sau capcana.(4)Capturile accidentale de ton roșu sub dimensiunea minimă de referință se supun articolelor 31, 33, 34 și 35.Articolul 21Capturile accidentale(1)Fiecare stat membru adoptă dispoziții privind includerea capturilor accidentale de ton roșu în cadrul cotei sale și informează Comisia în legătură cu acestea în momentul transmiterii planului de pescuit.(2)Nivelul capturilor accidentale, care nu depășește 20 % din capturile totale aflate la bord la sfârșitul fiecărei campanii de pescuit, precum și metodologia utilizată pentru calcularea respectivelor capturi accidentale în raport cu capturile totale de la bord sunt definite clar în planul anual de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11. Procentajul de capturi accidentale poate fi calculat în greutate sau în număr de exemplare. Calcularea în număr de exemplare se aplică numai în cazul tonului și al speciilor înrudite cu tonul gestionate de ICCAT. Rata de capturi accidentale autorizate pentru flota de nave costiere artizanale poate fi calculată anual.(3)Toate capturile accidentale de ton roșu mort, reținute la bord sau aruncate înapoi în mare, se scad din cota alocată statului membru de pavilion și se înregistrează și raportează Comisiei, în conformitate cu articolele 31 și 32.(4)În cazul statelor membre cărora nu le-a fost alocată o cotă de ton roșu, capturile accidentale în cauză se deduc din cota specifică de capturi accidentale de ton roșu de la nivelul Uniunii, stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(5)În cazul în care cota totală alocată unui stat membru a fost epuizată, nu se mai permit capturi de ton roșu efectuate de nave care arborează pavilionul acestuia, iar statul membru respectiv ia măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazul în care cota specifică de capturi accidentale de ton roșu a Uniunii stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 a fost epuizată, nu se permite efectuarea niciunei capturi de ton roșu navelor care arborează pavilionul unui stat membru care nu are o cotă de ton roșu, iar statele membre respective iau măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazurile respective, prelucrarea și comercializarea tonului roșu mort sunt interzise și toate capturile sunt înregistrate. Statele membre transmit anual Comisiei informații privind aceste cantități de capturi accidentale de ton roșu mort, iar Comisia transmite respectivele informații Secretariatului ICCAT.(6)Navele care nu pescuiesc activ ton roșu separă în mod clar orice eventuală cantitate de ton roșu păstrat la bord de alte specii, pentru a permite autorităților de control să monitorizeze respectarea prezentului articol. Aceste capturi accidentale pot fi comercializate în măsura în care acestea sunt însoțite de eBCD.Articolul 22Utilizarea de mijloace aerieneSe interzice utilizarea oricărui mijloc aerian, cum ar fi aeronavele, elicopterele sau orice tip de vehicul aerian fără pilot, pentru căutarea de ton roșu.CAPITOLUL IVPESCUITUL RECREATIVArticolul 23Cota specifică pentru activitățile de pescuit recreativ(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu reglementează pescuitul recreativ prin alocarea unei cote specifice pentru activitatea de pescuit respectivă. Eventualele exemplare de ton roșu mort sunt luate în considerare în această alocare, inclusiv în cadrul capturării urmate de eliberare. Statele membre informează Comisia cu privire la cota alocată pescuitului recreativ atunci când își transmit planurile de pescuit.(2)Capturile de ton roșu mort se raportează și se includ în cota statului membru.Articolul 24Condițiile specifice pentru pescuitul recreativ(1)Fiecare stat membru care a alocat o cotă de ton roșu pescuitului recreativ reglementează pescuitul recreativ eliberând navelor autorizații de pescuit recreativ. La cererea ICCAT, statele membre pun la dispoziția Comisiei lista navelor de agrement cărora li s-a acordat o autorizație de pescuit pentru capturi de ton roșu. Lista, care urmează să fie transmisă ICCAT de către Comisie pe cale electronică, include următoarele informații pentru fiecare navă:(a)numele navei;(b)numărul din registru;(c)numărul din registrul ICCAT (dacă este cazul);(d)orice nume anterior; și(e)numele și adresa armatorului (armatorilor) și operatorului (operatorilor).(2)În cadrul pescuitului recreativ se interzice capturarea, păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea a mai mult de un ton roșu pe navă și pe zi.(3)Se interzice comercializarea tonului roșu capturat în cursul pescuitului recreativ.(4)Fiecare stat membru înregistrează datele privind capturile, inclusiv greutatea și, dacă este posibil, lungimea fiecărui ton roșu capturat în activități de pescuit recreativ, și transmite Comisiei datele pentru anul precedent până la data de 30 iunie a fiecărui an. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.(5)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a asigura, în cea mai mare măsură posibilă, eliberarea tonului roșu, în special a puietului, capturat viu în cadrul pescuitului recreativ. Tonul roșu debarcat este întreg, fără branhii și/sau eviscerat.Articolul 25Capturarea, marcarea și eliberarea(1)Prin derogare de la articolul 23 alineatul (1), statele membre care autorizează pescuitului de tipul capturare urmată de eliberare în Oceanul Atlantic de Nord-Est, efectuat exclusiv de către nave de pescuit recreativ, pot permite numai unui număr limitat de nave de pescuit recreativ să vizeze pescuitul de ton roșu cu scopul capturării, marcării și eliberării, fără a fi necesar să le aloce o cotă specifică. Aceste nave operează în contextul unui proiect științific al unui institut de cercetare integrat într-un program de cercetare științifică. Rezultatele proiectului sunt comunicate autorităților competente din statul membru de pavilion.(2)Nu se consideră că navele care efectuează activități de cercetare științifică în cadrul programului de cercetare al ICCAT privind tonul roșu efectuează activități de capturare, marcare și eliberare, astfel cum sunt menționate la alineatul (1).(3)Statele membre care autorizează activități de capturare, marcare și eliberare:(a)transmit descrierea acestor activități și măsurile aplicabile acestora ca parte integrantă din planurile lor de pescuit și inspecție menționate la articolele 12 și 15;(b)monitorizează îndeaproape navele în cauză pentru a se asigura că respectă dispozițiile prezentului regulament;(c)se asigură că operațiunile de marcare și eliberare sunt efectuate de personal instruit pentru a asigura o rată ridicată de supraviețuire a exemplarelor; și(d)transmit anual un raport Comisiei cu privire la activitățile științifice efectuate, cu cel puțin 50 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor. Comisia transmite raportul ICCAT cu 60 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor.(4)Orice ton roșu care moare în timpul activităților de capturare, marcare și eliberare se raportează și este dedus din cota statului membru de pavilion.CAPITOLUL VMĂSURI DE CONTROLSECȚIUNEA 1LISTELE ȘI REGISTRELE NAVELOR ȘI CAPCANELORArticolul 26Listele și registrele navelor(1)Statele membre transmit în fiecare an Comisiei, pe cale electronică, cu o lună înainte de începutul perioadei de autorizare, următoarele liste cu nave în formatul stabilit în cea mai recentă versiune a Orientărilor ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html pentru prezentarea datelor și a informațiilor:(a)o listă cu toate navele de pescuit autorizate să pescuiască în mod activ ton roșu; și(b)o listă cu toate celelalte nave de pescuit utilizate în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu.Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT cu 15 zile înainte de începutul activității de pescuit, astfel încât navele respective să poată fi înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate și, dacă este cazul, în registrul ICCAT al navelor cu o lungime totală de minimum 20 de metri autorizate să opereze în zona reglementată de convenție.(2)În cursul unui an calendaristic, o navă de pescuit poate fi înscrisă pe ambele liste menționate la alineatul (1), condiția fiind să nu fie înscrisă pe ambele liste în același timp.(3)Informațiile cu privire la navele de pescuit menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) conțin numele navei și numărul din Registrul flotei UE (CFR), astfel cum este definit în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei din 6 februarie 2017 privind registrul flotei de pescuit a Uniunii (JO L 34, 9.2.2017, p. 9)..(4)Comisia nu acceptă nicio transmitere retroactivă.(5)Nu se acceptă modificarea ulterioară a listelor menționate la alineatele (1) și (3) în cursul unui an calendaristic decât în cazul în care nava de pescuit notificată este împiedicată să participe la activitățile de pescuit din motive operaționale legitime sau din motive de forță majoră. În astfel de circumstanțe, statul membru în cauză informează de îndată Comisia, furnizând:(a)detaliile complete ale navei (navelor) de pescuit care urmează să înlocuiască nava de pescuit respectivă; și(b)o expunere completă a motivului care justifică înlocuirea și toate documentele sau referințele justificative relevante.(6)Comisia modifică, dacă este necesar, pe tot parcursul anului, informațiile cu privire la navele menționate la alineatul (1), prin furnizarea unor informații actualizate Secretariatului ICCAT, în conformitate cu articolul 7 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2017/2403.Articolul 27Autorizațiile de pescuit pentru nave(1)Statele membre emit autorizații de pescuit navelor incluse pe una dintre listele descrise la articolul 26 alineatele (1) și (5). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII și sunt emise în formatul stabilit în anexa respectivă. Statele membre se asigură că informațiile din autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite de prezentul regulament.(2)Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (6), se consideră că navele de pescuit ale Uniunii care nu sunt înscrise în registrele ICCAT menționate la articolul 26 alineatul (1) nu sunt autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(3)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru ton roșu eliberată unei nave și poate impune navei să se îndrepte imediat către un port indicat de acesta în cazul în care cota individuală atribuită navei este considerată a fi epuizată.Articolul 28Listele și registrele capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu(1)Fiecare stat membru transmite Comisiei, pe cale electronică, ca parte a planurilor lor de pescuit, o listă cu capcanele autorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT pentru ca respectivele capcane să poată fi înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu.(2)Statele membre emit autorizații de pescuit pentru capcanele incluse în lista menționată la alineatul (1). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII în formatul prevăzut în aceeași anexă. Statele membre se asigură că informațiile cuprinse în autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite în prezentul regulament.(3)Capcanele din Uniune care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu sunt considerate ca fiind neautorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Sunt interzise păstrarea la bord, transferul, plasarea în cuști sau debarcarea tonului roșu capturat de acele capcane.(4)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru tonul roșu emisă capcanelor atunci când cota care le-a fost atribuită este considerată a fi epuizată.Articolul 29Informații referitoare la activitățile de pescuit(1)Până la data de 15 iulie a fiecărui an, fiecare stat membru transmite Comisiei informații detaliate cu privire la capturile de ton roșu efectuate în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în anul precedent. Comisia transmite aceste informații ICCAT până la data de 31 iulie a fiecărui an. Aceste informații cuprind:(a)numele și numărul ICCAT al fiecărei nave de capturare;(b)perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor) fiecărei nave de capturare;(c)capturile totale ale fiecărei nave de capturare, inclusiv capturile egale cu zero, în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor);(d)numărul total de zile în care fiecare navă de capturare a pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor); și(e)capturile totale în afara perioadei de valabilitate a autorizației (capturi accidentale).(2)În cazul navelor de pescuit aflate sub pavilionul lor, care nu au fost autorizate să pescuiască activ ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, dar care au capturat ton roșu sub formă de capturi accidentale, statele membre trimit următoarele informații Comisiei:(a)numele și numărul ICCAT sau, dacă nu sunt înregistrate la ICCAT, numărul național de înregistrare al navelor; și(b)capturile totale de ton roșu.(3)Statele membre transmit Comisiei orice informație cu privire la toate navele care nu sunt prevăzute la alineatele (1) și (2), dar despre care se știe sau se presupune că au pescuit ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT imediat ce devin disponibile.Articolul 30Operațiunile comune de pescuit(1)Orice operațiune comună de pescuit care vizează tonul roșu este permisă numai dacă navele participante sunt autorizate de statul (statele) membru (membre) de pavilion. Pentru a fi autorizată, fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă trebuie să fie echipată pentru pescuitul de ton roșu, să dețină o cotă individuală și să respecte obligațiile de raportare stabilite la articolul 32.(2)Cota alocată unei operațiuni comune de pescuit este egală cu totalul cotelor alocate navelor de pescuit cu plasă-pungă participante.(3)Navele de pescuit cu plasă-pungă din Uniune nu participă la operațiuni comune de pescuit cu nave de pescuit cu plasă-pungă din alte PCC.(4)Formularul de solicitare a autorizației de a participa la o operațiune comună de pescuit este prevăzut în anexa IV. Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a obține următoarele informații din parte navei (navelor) sale de pescuit cu plasă-pungă care participă la operațiunea comună de pescuit:(a)perioada de autorizare solicitată pentru operațiunea comună de pescuit;(b)identitatea operatorilor implicați;(c)cotele individuale ale navelor;(d)cheia de repartizare a capturilor între nave; și(e)informații privind fermele piscicole de destinație.(5)Cu cel puțin 10 zile înainte de începutul operațiunii comune de pescuit, fiecare stat membru transmite Comisiei informațiile menționate la alineatul (4) în formatul prevăzut în anexa IV. Cu cel puțin 5 zile înainte de începutul operațiunii de pescuit, Comisia transmite informațiile respective Secretariatului ICCAT și statului de pavilion al celorlalte nave de pescuit care participă la operațiunea comună de pescuit.(6)În cazuri de forță majoră, termenele prevăzute la alineatul (5) nu se aplică informațiilor privind fermele piscicole de destinație. În astfel de cazuri, statele membre transmit Comisiei o versiune actualizată a informațiilor respective de îndată ce acest lucru este posibil, alături de o descriere a evenimentelor care au constituit forța majoră. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.SECȚIUNEA 2ÎNREGISTRAREA CAPTURILORArticolul 31Cerințele de înregistrare(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune păstrează un jurnal de pescuit pentru operațiunile lor, în conformitate cu articolele 14, 15, 23 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și cu partea A din anexa II la prezentul regulament.(2)Comandanții remorcherelor, ai navelor auxiliare și ai navelor de prelucrare din Uniune își înregistrează activitățile în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa II părțile B, C și D.Articolul 32Rapoartele de captură transmise de comandanți și de operatorii capcanelor(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune care pescuiesc activ transmit statului membru de pavilion, prin mijloace electronice, rapoarte zilnice privind capturile pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Aceste rapoarte nu sunt obligatorii pentru navele din port, cu excepția cazului în care participă la o operațiune comună de pescuit. Datele din rapoarte trebuie luate din jurnale de bord și includ data, ora, poziția (latitudine și longitudine) și greutatea, precum și numărul de exemplare de ton roșu capturat în zona reglementată de convenție, inclusiv exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Comandanții trimit rapoartele în formatul stabilit în anexa III sau într-un format cerut de statul membru.(2)Comandanții navelor de pescuit cu plasă-pungă întocmesc rapoartele zilnice menționate la alineatul (1) pentru fiecare operațiune de pescuit, inclusiv pentru operațiunile în cazul cărora capturile au fost egale cu zero. Rapoartele sunt transmise de către comandantul navei sau de către reprezentanții săi autorizați statului membru de pavilion până la ora 9.00 GMT pentru ziua precedentă.(3)Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați care pescuiesc activ ton roșu întocmesc rapoarte zilnice care trebuie să fie transmise statelor lor membre de pavilion la fiecare 48 de ore, prin mijloace electronice, pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Rapoartele respective trebuie să includă numărul din registrul ICCAT al capcanei, data și ora capturii, greutatea și numărul exemplarelor de ton roșu capturat, inclusiv capturile egale cu zero, exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați transmit aceste informații în formatul prevăzut în anexa III.(4)Comandanții navelor de pescuit, altele decât navele de pescuit cu plasă-pungă, transmit statelor lor membre de pavilion rapoartele menționate la alineatul (1) până, cel târziu, marți, la ora 12.00 UTC, pentru săptămâna precedentă care se încheie duminică.SECȚIUNEA 3DEBARCĂRI ȘI TRANSBORDĂRIArticolul 33Porturile desemnate(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu desemnează porturi unde sunt autorizate operațiunile de debarcare sau de transbordare a tonului roșu. Informațiile privind porturile desemnate sunt incluse în planul anual de pescuit menționat la articolul 11. Statele membre informează Comisia, fără întârziere, cu privire la orice modificare a informațiilor privind porturile desemnate. Comisia comunică aceste informații Secretariatului ICCAT, fără întârziere.(2)Pentru ca un port să fie port desemnat, statul membru al portului se asigură că sunt îndeplinite condițiile următoare:(a)s-au stabilit orare de debarcare și de transbordare sta;(b)s-au stabilit locuri de debarcare și de transbordare; și(c)s-au stabilit proceduri de inspecție și de supraveghere, care să asigure prezența inspectorilor la toate orele de debarcare și transbordare și în toate locurile de debarcare și transbordare, în conformitate cu articolul 35.(3)Se interzice debarcarea sau transbordarea de pe navele de capturare, precum și de pe navele de prelucrare și navele auxiliare, a oricărei cantități de ton roșu pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, în orice alt loc diferit de porturile desemnate de PCC și de statele membre. În mod excepțional, tonul roșu mort, recoltat dintr-o capcană/cușcă, poate fi transportat către o navă de prelucrare prin intermediul unei nave auxiliare, în măsura în care transportul are loc în prezența autorității de control.Articolul 34Notificarea prealabilă a debarcărilor(1)Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se aplică comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime de cel puțin 12 metri și care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26. Notificarea prealabilă prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se trimite autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze.(2)Înainte de intrarea în port, comandanții sau reprezentanții comandanților navelor de pescuit ale Uniunii care au o lungime mai mică de 12 metri, precum și ai navelor de prelucrare și ai navelor auxiliare înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 transmit cel puțin informațiile de mai jos, cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în port, autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze:(a)ora de sosire estimată;(b)cantitatea estimată de ton roșu păstrată la bord;(c)informații despre zona geografică în care au fost efectuate capturile;(d)numărul de identificare extern și numele navelor de pescuit.(3)În cazul în care statele membre sunt autorizate, în temeiul legislației aplicabile a Uniunii, să aplice o perioadă de preaviz mai scurtă decât perioada de patru ore înainte de ora estimată a sosirii, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi notificate în momentul devenit aplicabil pentru notificarea prealabilă sosirii. Dacă zonele de pescuit se află la mai puțin de patru ore distanță de port, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi modificate oricând înainte de sosire.(4)Autoritățile statului membru al portului țin un registru cu toate notificările prealabile din anul curent.(5)Toate debarcările din Uniune sunt controlate de către autoritățile de control relevante din statul membru al portului și un procentaj este inspectat pe baza unui sistem de evaluare a riscurilor, ținându-se seama de cote, de dimensiunea flotei și de efortul de pescuit. Informațiile complete cu privire la un astfel de sistem de control adoptat de fiecare stat membru sunt stabilite în planul anual de inspecție menționat la articolul 14.(6)Comandanții unei nave de capturare din Uniune, indiferent de lungimea totală a navei, transmit, în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare, o declarație de debarcare autorităților competente din statul membru sau din PCC în care are loc debarcarea, precum și statului lor membru de pavilion. Comandanții navelor de capturare sunt responsabili să se asigure că declarația include informații complete și exacte și confirmă acest lucru. Ca cerință minimă, declarația de debarcare precizează cantitățile de ton roșu debarcate și zona în care au fost capturate. Toate capturile debarcate se cântăresc. Statul membru al portului transmite un raport de debarcare autorităților statului membru de pavilion sau ale PCC în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare.Articolul 35Transbordări(1)Transbordarea pe mare de către navele de capturare ale Uniunii care au la bord ton roșu sau de către navele țărilor terțe în apele Uniunii este interzisă în toate circumstanțele.(2)Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute la articolul 52 alineatele (2) și (3) și la articolele 54 și 57 din Regulamentul (UE) 2017/2107, navele de pescuit transbordează capturile de ton roșu doar în porturile desemnate, astfel cum sunt menționate la articolul 33 din prezentul regulament.(3)Comandantul navei de pescuit receptoare sau reprezentantul său furnizează autorităților competente din statul portului, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora de sosire în port estimată, informațiile enumerate în modelul de declarație de transbordare prevăzut în anexa V. Orice transbordare necesită autorizația prealabilă din partea statului membru de pavilion sau din partea PCC de pavilion a navei de pescuit care efectuează transbordarea în cauză. În plus, în momentul transbordării, comandantul navei care efectuează transbordarea își informează statul membru de pavilion sau PCC cu privire la datele solicitate în anexa V.(4)Statul membru al portului inspectează nava receptoare la sosire și verifică documentația și cantitățile aferente operațiunii de transbordare.(5)Comandanții navelor de pescuit din Uniune completează și transmit statelor membre de pavilion declarația de transbordare ICCAT în termen de 15 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare. Comandanții navelor de pescuit care efectuează transbordarea completează declarația de transbordare ICCAT în conformitate cu anexa V. Declarația de transbordare include numărul de referință al eBCD pentru a facilita verificarea încrucișată a datelor incluse în aceasta.(6)Statul portului transmite un raport de transbordare autorității statului de pavilion sau a PCC de care aparține nava de pescuit care efectuează transbordarea, în termen de 5 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare.(7)Toate transbordările sunt inspectate de către autoritățile competente din porturile desemnate ale statelor membre.SECȚIUNEA 4OBLIGAȚIILE DE RAPORTAREArticolul 36Rapoartele săptămânale cu privire la cantitățiFiecare stat membru transmite Comisiei rapoarte săptămânale de captură. Aceste rapoarte includ datele cerute în temeiul articolului 32 privind capcanele, navele cu plasă-pungă și alte nave de capturare. Informațiile ▌ sunt structurate pe tipuri de unelte de pescuit ▌. Comisia transmite de îndată respectivele informații Secretariatului ICCAT.Articolul 37Informațiile cu privire la epuizarea cotelor(1)Pe lângă respectarea articolului 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit a atins 80 % din cota alocată.(2)Pe lângă respectarea articolului 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit sau una dintre operațiunile comune de pescuit ori una dintre navele de pescuit cu plasă-pungă și-a epuizat cota alocată. Aceste informații sunt însoțite de documente oficiale emise de statul membru, prin care acesta atestă faptul că a dispus întreruperea activității de pescuit sau chemarea în port a flotei, a grupei de unelte de pescuit, a operațiunii comune de pescuit sau a navelor care dispun de o cotă individuală, indicând în mod clar data și ora încetării activității.(3)Comisia notifică Secretariatului ICCAT datele la care a fost epuizată cota de ton roșu a Uniunii.SECȚIUNEA 5PROGRAMELE DE OBSERVAREArticolul 38Programul național de observare(1)Fiecare stat membru se asigură că trimiterea de observatori naționali, care au asupra lor un document oficial de identificare, pe navele și capcanele active în pescuitul de ton roșu acoperă cel puțin:(a)20 % din traulerele sale pelagice active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(b)20 % din navele sale de pescuit cu paragate active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(c)20 % din navele sale de pescuit cu momeală active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(d)100 % din remorchere;(e)100 % din operațiunile de recoltare din capcane.Statele membre cu mai puțin de cinci nave de capturare aparținând categoriilor enumerate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) și autorizate să pescuiască ton roșu în mod activ se asigură că desfășurarea observatorilor naționali acoperă cel puțin 20 % din timpul în care navele sunt active în pescuitul de ton roșu.(2)Sarcinile observatorului național sunt, în special, următoarele:(a)monitorizarea conformării cu prezentul regulament de către navele de pescuit și capcane;(b)înregistrarea și raportarea activității de pescuit, inclusiv următoarele elemente:(a)cantitatea capturii (inclusiv capturile accidentale) și repartizarea capturilor (păstrate la bord sau aruncate înapoi în mare, moarte sau vii);(b)zona în care s-a efectuat captura, cu precizarea latitudinii și longitudinii;(c)măsurarea efortului (de exemplu, numărul de lansări, numărul de cârlige), conform definiției din Manualul ICCAT al operațiunilor pentru diferite unelte;(d)data efectuării capturii;(c)verificarea datelor consemnate în jurnalul de bord;(d)reperarea și consemnarea navelor care ar putea practica un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare ale ICCAT.(3)Pe lângă sarcinile menționate la alineatul (2), observatorii naționali desfășoară activități științifice, inclusiv colectarea datelor necesare, pe baza orientărilor primite de la SCRS.(4)Datele și informațiile colectate în cadrul programului de observare al fiecărui stat membru sunt furnizate Comisiei, care le va transmite către SCRS sau către Secretariatul ICCAT, după cum este necesar.(5)În sensul alineatelor (1)-(3), fiecare stat membru asigură următoarele:(a)acoperirea reprezentativă, în timp și spațiu, pentru a garanta obținerea de către Comisie a unor date și informații adecvate și corespunzătoare cu privire la capturi, la efort și la alte aspecte științifice și de gestionare, luând în considerare caracteristicile flotelor și ale activităților de pescuit;(b)protocoale solide de culegere a datelor;(c)instruirea și abilitarea corespunzătoare a observatorilor înainte ca aceștia să fie trimiși pe teren;(d)perturbarea minimă, în măsura posibilului, a operațiunilor desfășurate de navele și capcanele care pescuiesc în zona reglementată de convenție.Articolul 39Programul regional de observare al ICCAT(1)Statele membre asigură punerea în aplicare eficace a programului regional de observare al ICCAT, astfel cum este prevăzut în prezentul articol și în anexa VIII.(2)Statele membre asigură prezența unui observator regional al ICCAT:(a)pe toate navele de pescuit cu plasă-pungă autorizate să pescuiască ton roșu;(b)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu de pe nave de pescuit cu plasă-pungă;(c)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu din capcane în cuști de transport;(d)în cursul tuturor transferurilor de la o fermă piscicolă la alta;(e)în cursul tuturor operațiunilor de plasare a tonului roșu în cuști din ferme piscicole;(f)în cursul tuturor operațiunilor de recoltare a tonului roșu din ferme piscicole; și(g)în cursul operațiunilor de eliberare a tonului din cuștile de creștere în mare.(3)Navele cu plasă-pungă pe care nu este prezent un observator regional al ICCAT nu sunt autorizate să pescuiască ton roșu.(4)Statele membre se asigură că un observator regional al ICCAT este repartizat fiecărei ferme piscicole în cursul întregii perioade în care se desfășoară operațiunile de plasare în cuști. În cazurile de forță majoră și în urma confirmării circumstanțelor care constituie forță majoră de către statul membru în care se află ferma piscicolă, un observator regional al ICCAT poate fi repartizat mai multor ferme piscicole concomitent pentru a asigura continuitatea operațiunilor de creștere, dacă se garantează că observatorul își îndeplinește corespunzător sarcinile care îi revin. Totuși, statul membru responsabil de fermele piscicole solicită imediat trimiterea unui observator regional suplimentar.(5)Observatorii regionali ai ICCAT au, în special, următoarele sarcini:(a)observarea și monitorizarea operațiunilor de pescuit și de creștere în conformitate cu măsurile relevante de conservare și gestionare ale ICCAT, inclusiv prin accesul la înregistrările camerelor stereoscopice din momentul plasării în cuști, care permit măsurarea lungimii și estimarea greutății corespunzătoare;(b)semnarea declarațiilor ICCAT de transfer și a BCD-urilor atunci când informațiile incluse în aceste documente corespund observațiilor lor. În caz contrar, observatorul regional al ICCAT își menționează prezența pe declarațiile de transfer și pe BCD-uri, precum și motivele dezacordului, citând în special norma (normele) sau procedura (procedurile) care nu a(u) fost respectată (respectate);(c)desfășurarea de activități științifice, inclusiv prelevarea de probe, conform orientărilor primite de la SCRS.(6)Comandanții, echipajul și operatorii fermei, capcanei și navei nu obstrucționează, intimidează, deranjează sau influențează, prin niciun mijloc, observatorii regionali pe parcursul exercitării atribuțiilor acestora.SECȚIUNEA 6OPERAȚIUNILE DE TRANSFERArticolul 40Autorizația de transfer(1)Înainte de orice operațiune de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului ori reprezentanții acestuia sau operatorul fermei piscicole ori al capcanei de unde se efectuează transferul transmit statului membru de pavilion sau statului membru responsabil de ferma piscicolă sau de capcană o notificare prealabilă de transfer, care indică:(a)numele navei de capturare sau al fermei piscicole ori al capcanei și numărul din registrul ICCAT;(b)ora estimată a transferului;(c)cantitatea estimată de ton roșu care urmează să fie transferată;(d)informații despre poziția geografică (latitudine/longitudine) în care se va efectua transferul, precum și numerele de identificare ale cuștilor;(e)numele remorcherului, numărul de cuști remorcate și numărul din registrul ICCAT, după caz; și(f)portul, ferma piscicolă sau cușca de destinație a tonului roșu.(2)În sensul alineatului (1), statele membre atribuie un număr unic fiecărei cuști de transport. Dacă este necesar să se utilizeze mai multe cuști de transport pentru transferul unei capturi care corespunde unei operațiuni de pescuit, o singură declarație de transfer este necesară, dar se înregistrează toate numerele cuștilor de transport în declarația de transfer, precizându-se clar cantitatea de ton roșu transportată în fiecare cușcă.(3)Numerele cuștilor se emit pe baza unui sistem unic de numerotare care cuprinde cel puțin codul alfa-3 corespunzător statului membru în care se află ferma piscicolă, urmat de trei numere. Numerele unice ale cuștilor sunt permanente și nu sunt transferabile de la o cușcă la alta.(4)Statul membru menționat la alineatul (1) atribuie și comunică comandantului navei de pescuit sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, un număr de autorizație pentru fiecare operațiune de transfer. Numărul autorizației trebuie să includă codul de trei litere al statului membru, patru numere care indică anul și trei litere care indică fie o autorizare pozitivă (AUT), fie una negativă (NEG) urmată de numere consecutive.(5)Statul membru menționat la alineatul (1) autorizează sau refuză să autorizeze transferul în 48 de ore de la depunerea notificării prealabile de transfer. Operațiunea de transfer nu poate începe înainte de eliberarea unei autorizații pozitive prealabile.(6)Autorizația de transfer nu aduce atingere confirmării operațiunii de plasare în cuști.Articolul 41Refuzul autorizației de transfer și eliberarea tonului roșu(1)Statul membru responsabil pentru nava de capturare, remorcher, fermă sau capcană trebuie să refuze să autorizeze transferul dacă, la primirea notificării prealabile a transferului, consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care, conform declarațiilor, a capturat peștele nu a dispus de o cotă suficientă;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau de către capcană ori nu a fost autorizată pentru a fi plasată în cuști;(c)nava de capturare care a declarat că a capturat peștele nu avea o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27 sau(d)remorcherul care, conform declarațiilor, este receptorul transferului de pește nu este înscris în registrul ICCAT al celorlalte nave de pescuit, menționat la articolul 26, sau nu este echipat cu un VMS sau cu un dispozitiv de monitorizare echivalent pe deplin funcțional.(2)Dacă transferul nu este autorizat, statul membru menționat la alineatul (1), după caz, emite imediat un ordin de eliberare comandantului navei de capturare sau de remorcare sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, pentru a-i informa că transferul nu este autorizat și pentru le solicita eliberarea peștilor înapoi în mare în conformitate cu anexa XII.(3)În eventualitatea apariției unei defecțiuni tehnice la sistemul VMS propriu în timpul transportului către fermă, remorcherul este înlocuit cu un alt remorcher cu un VMS pe deplin funcțional sau un nou VMS operațional este instalat sau utilizat, imediat ce acest lucru este posibil, dar nu mai târziu de 72 de ore. Această perioadă de 72 de ore poate fi prelungită, în mod excepțional, în caz de forță majoră sau în cazul unor constrângeri operaționale legitime. Defecțiunea tehnică este comunicată imediat Comisiei, care informează Secretariatul ICCAT. Din momentul în care a fost depistată defecțiunea tehnică până la remedierea acesteia, comandantul sau reprezentantul acestuia comunică la fiecare patru ore autorităților de control din statul membru de pavilion coordonatele geografice actualizate ale navei de pescuit prin mijloace de telecomunicații adecvate.Articolul 42Declarația de transfer(1)La finalul operațiunii de transfer, comandanții navelor de capturare sau ai remorcherelor sau operatorul fermei piscicole sau al capcanei completează și transmit statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI.(2)Formularele de declarație de transfer sunt numerotate de către autoritățile statului membru de care aparțin navele de pescuit, ferma piscicolă sau capcanele de unde se efectuează transferurile. Numărul formularului de declarație cuprinde codul din trei litere al statului membru, urmat de cele patru cifre pentru an, de numărul secvențial din trei cifre și de cele trei litere ITD (SM-20**/xxx/ITD).(3)Declarația de transfer, în original, însoțește transferul peștelui. Un exemplar al declarației este păstrat de nava de capturare sau de capcane și de remorchere.(4)Comandanții navelor care desfășoară operațiuni de transfer își raportează activitățile în conformitate cu anexa II.(5)Informațiile privind peștii morți sunt înregistrate în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XIII.Articolul 43Monitorizarea video(1)Comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorul fermei sau al capcanei se asigură că operațiunile de transfer sunt monitorizate sub apă cu ajutorul unei camere video, în vederea verificării numărului de pești transferați. Înregistrarea video are loc în conformitate cu standardele minime și cu procedurile stabilite în anexa X.(2)Dacă SCRS solicită Comisiei să furnizeze copii ale înregistrărilor video, statele membre furnizează aceste copii ▌Comisiei, care le transmite mai departe SCRS ▌.Articolul 44Verificarea de către observatorii regionali ai ICCAT și desfășurarea anchetelor(1)Observatorii regionali ai ICCAT aflați la bordul navei de capturare și al capcanei, astfel cum se menționează la articolul 39 și în anexa VIII:(a)înregistrează și raportează activitățile de transfer desfășurate;(b)observă și estimează capturile transferate; și(c)verifică înregistrările făcute în autorizația prealabilă de transfer, așa cum se menționează la articolul 40 și în declarația de transfer ICCAT, astfel cum se menționează la articolul 42.(2)În cazurile în care există o diferență numerică de peste 10 % între estimările făcute de observatorul regional sau de autoritățile de control relevante, sau de comandantul navei de capturare ori de remorcare, sau de operatorul capcanei sau al fermei, statul membru responsabil demarează o anchetă. Această anchetă se finalizează înainte de momentul plasării în cuști la fermă sau, în orice caz, în termen de 96 de ore de la deschiderea anchetei, cu excepția cazurilor de forță majoră. Până la obținerea rezultatelor anchetei respective, nu au loc operațiuni de plasare în cuști și nu se validează secțiunea pertinentă din BCD.(3)Cu toate acestea, atunci când înregistrarea video nu are o calitate sau o claritate suficientă pentru estimarea cantităților transferate, căpitanul navei sau operatorul fermei sau al capcanei poate solicita autorităților statului membru responsabil autorizația de a efectua o nouă operațiune de transfer și de a furniza observatorului regional înregistrarea video aferentă. Dacă acest transfer voluntar al controlului nu se încheie cu rezultate satisfăcătoare, statul membru responsabil deschide o anchetă. Dacă, în urma anchetei, se confirmă faptul că calitatea înregistrării video nu permite estimarea cantităților implicate în transfer, autoritățile de control ale statului membru responsabil dispun efectuarea unei alte operațiuni de transfer de control și furnizează înregistrarea video aferentă observatorului regional al ICCAT. Noile transferuri se efectuează sub forma unor transferuri de control până în momentul în care calitatea înregistrării video va permite estimarea cantităților transferate.(4)Fără a aduce atingere verificărilor efectuate de inspectori, observatorul regional ICCAT semnează declarația de transfer numai atunci când observațiile sale sunt în conformitate cu măsurile de conservare și gestionare ale ICCAT, iar informațiile conținute în declarația de transfer sunt în concordanță cu observațiile sale și includ o înregistrare video conformă în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3). Observatorul ICCAT verifică, de asemenea, dacă declarația ICCAT de transfer este transmisă comandantului remorcherului sau operatorului fermei piscicole ori reprezentantului capcanei, după caz. Dacă observatorul ICCAT nu este de acord cu declarația de transfer, el trebuie să indice în declarațiile de transfer și în BCD prezența sa și motivele dezacordului, menționând în special regula (regulile) sau procedura (procedurile) care nu au fost respectate(5)La finalul operațiunii de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorii fermei piscicole sau ai capcanei completează și transmit declarația statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI. Statele membre transmit declarația de transfer Comisiei ▌.Articolul 45Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri operaționale pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 7OPERAȚIUNILE DE PLASARE ÎN CUȘTIArticolul 46Autorizația de plasare în cuști și posibilul refuz de acordare a autorizației(1)Înainte de începerea operațiunilor de plasare în cuști, se interzice ancorarea cuștilor de transport la mai puțin de 0,5 mile marine de instalațiile de creștere. În acest sens, coordonatele geografice care corespund poligonului în care este situată ferma piscicolă trebuie să fie disponibile în planurile de gestionare a activității de creștere menționate la articolul 15.(2)Înainte de orice operațiune de plasare în cuști, statul membru responsabil pentru fermă solicită aprobarea plasării în cuști de către statul membru sau PCC responsabilă pentru nava de capturare sau capcana care a prins tonul roșu care urmează să fie plasat în cuști.(3)Autoritatea competentă din statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe plasarea în cuști în cazul în care consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care a capturat peștele nu deținea o cotă suficientă pentru tonul roșu;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau capcană; sau(c)nava de capturare sau capcana care a declarat că a capturat peștele nu are o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27.(4)În cazul în care statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe operațiunea de plasare în cuști, acesta:(a)informează autoritatea competentă din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă; și(b)solicită autorității competente să facă demersurile necesare pentru confiscarea capturilor și eliberarea în mare a peștelui.(5)Plasarea în cuști nu poate începe fără aprobarea emisă în termen de o zi lucrătoare de la solicitare de către statul membru sau PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană, sau de către statul membru responsabil pentru fermă, dacă acest lucru a fost convenit cu autoritățile statului membru sau cu PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană. Dacă în termen de o zi lucrătoare nu se primește niciun răspuns de la autoritățile statului membru sau ale PCC responsabilă pentru nava de capturare sau pentru capcană, operațiunea de plasare în cuști poate fi autorizată de către PCC sau de către statul membru responsabil pentru fermă.(6)Peștele va fi plasat în cuști înainte de data de 22 august a fiecărui an, cu excepția cazului în care autoritățile competente ale statului membru sau ale PCC de care aparține ferma piscicolă furnizează motive valide, inclusiv forța majoră, care însoțesc raportul de plasare în cuști atunci când acesta este transmis. În orice caz, peștele nu va fi plasat în cuști după data de 7 septembrie a fiecărui an.Articolul 47Documentele privind capturile de ton roșuStatele membre de care aparțin fermele piscicole interzic operațiunile de plasare a tonului roșu în cuști dacă acestea nu sunt însoțite de documentele solicitate de ICCAT în cadrul programului de documentare a capturilor prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 640/2010. Documentele trebuie să fie exacte și complete și trebuie să fie confirmate și validate de către autoritățile din statul membru sau ale PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcane.Articolul 48InspecțiileStatele membre de care aparțin fermele piscicole iau măsurile necesare pentru inspectarea fiecărei operațiuni de plasare în cuști care are loc în fermele piscicole.Articolul 49Monitorizarea videoStatele membre de care aparțin fermele piscicole se asigură că operațiunile de plasare în cuști sunt monitorizate sub apă, de către autoritățile lor de control, cu ajutorul unei camere video. Se efectuează câte o înregistrare video pentru fiecare operațiune de plasare în cuști, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa X.Articolul 50Deschiderea și desfășurarea anchetelorAtunci când există o diferență de număr mai mare de 10 % între estimările efectuate de observatorul regional al ICCAT, de autoritățile de control relevante din statele membre în cauză și/sau de operatorul fermei piscicole, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține nava de capturare și/sau capcana. Statul membru care efectuează anchetele poate utiliza alte informații de care dispune, inclusiv rezultatele programelor de plasare în cuști menționate la articolul 51.Articolul 51Măsurile și programele pentru estimarea cantității de ton roșu care urmează a fi plasat în cuști, în număr și în greutate(1)Statele membre se asigură că un program care utilizează sisteme cu camere stereoscopice sau metode alternative care asigură același nivel de precizie și acuratețe acoperă 100 % dintre operațiunile de plasare în cuști, pentru a estima cantitatea și greutatea peștelui.(2)Programul se desfășoară în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XI. Metodele alternative pot fi folosite doar dacă au fost aprobate de ICCAT în cadrul reuniunii anuale.(3)Statele membre de care aparține ferma piscicolă comunică rezultatele programului statului membru sau PCC de care aparțin navele de capturare, precum și entității care desfășoară programul regional de observare în numele ICCAT.(4)Atunci când rezultatele programului indică o diferență între cantitățile de ton roșu plasat cuști și cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat și/sau transferat, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Dacă nava de capturare sau capcana arborează pavilionul unei alte PCC, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu PCC de pavilion respectivă.(5)Pentru cantitățile plasate în cuști care depășesc cantitățile declarate capturate și transferate, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana transmite un ordin de eliberare, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XII, dacă:(a)ancheta menționată la alineatul (4) nu este finalizată în termen de 10 zile lucrătoare de la comunicarea rezultatelor programului, pentru o singură operațiune de plasare în cuști sau pentru toate operațiunile de plasare în cuști din cadrul unei operațiuni comune de pescuit; sau(b)ancheta indică faptul că numărul de exemplare și/sau greutatea medie de ton roșu depășesc cantitatea de ton roșu care, conform declarațiilor, a fost capturată și transferată.Eliberarea cantității excedentare se efectuează în prezența autorităților de control.(6)Rezultatele programului se utilizează pentru a decide dacă sunt necesare eliberări, iar declarațiile de plasare în cuști și secțiunile relevante din BCD se completează în mod corespunzător. În cazul în care a fost emis un ordin de eliberare, operatorul fermei piscicole solicită prezența unei autorități naționale de control și a unui observator regional al ICCAT pentru monitorizarea eliberării.(7)Statele membre transmit Comisiei rezultatele programului până la data de 1 septembrie a fiecărui an. În caz de forță majoră la plasarea în cuști, statele membre transmit aceste rezultate înainte de 12 septembrie. Comisia transmite aceste informații SCRS până la data de 15 septembrie a fiecărui an, pentru evaluare.(8)Transferul tonului roșu viu dintr-o cușcă de creștere în altă cușcă de creștere nu se efectuează fără aprobarea și prezența autorităților de control din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Fiecare transfer este înregistrat pentru a controla numărul exemplarelor. Autoritățile naționale de control monitorizează aceste transferuri și se asigură că fiecare transfer în cadrul aceleiași ferme piscicole este înregistrat în sistemul eBCD.(9)O diferență mai mare sau egală cu 10 % între cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat de navă sau capcană, și cantitățile stabilite de camera de control la momentul plasării în cuști constituie o posibilă nerespectare a normelor de către nava sau capcana în cauză. Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura monitorizarea corespunzătoare.Articolul 52Declarația de plasare în cuști și raportul privind plasarea în cuști(1)În termen de 72 de ore de la încheierea fiecărei operațiuni de plasare în cuști, un operator al fermei piscicole transmite autorității sale competente o declarație de plasare în cuști, astfel cum se prevede în anexa XIV. ▌(2)Pe lângă declarația de plasare în cuști menționată la alineatul (1), în termen de o săptămână de la finalizarea operațiunii de plasare în cuști, statul membru de care aparține ferma piscicolă transmite un raport privind plasarea în cuști, care conține elementele prevăzute în secțiunea B din anexa XI, statului membru sau PCC ale cărui/cărei nave sau capcane au capturat tonul roșu, precum și Comisiei. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT.(3)În sensul alineatului (2), operațiunea de plasare în cuști nu se consideră finalizată înainte de încheierea unei eventuale anchete care a fost deschisă și înainte de încheierea oricărei eventuale operațiuni de eliberare pentru care a fost emis un ordin.Articolul 53Transferurile în cadrul aceleiași ferme piscicole și controale aleatorii(1)Statele membre de care aparțin fermele piscicole implementează un sistem de trasabilitate, care include înregistrarea video a transferurilor interne.(2)Pe baza unei analize a riscurilor, autoritățile de control ale statelor membre de care aparțin fermele piscicole efectuează controale aleatorii privind tonul roșu ținut în cuști între momentul finalizării operațiunilor de plasare în cuști dintr-un an și prima operațiune de plasare în cuști din anul următor.(3)În sensul alineatului (2), fiecare stat membru de care aparțin ferme piscicole stabilește un procent minim pentru peștele care trebuie controlat. Procentul respectiv este prevăzut în planul anual de inspecție menționat la articolul 14. Fiecare stat membru transmite Comisiei rezultatele controalelor aleatorii efectuate în fiecare an. Comisia transmite aceste rezultate Secretariatului ICCAT în luna aprilie a anului următor perioadei căreia îi corespunde cota.Articolul 54Accesul la înregistrările video și cerințele privind înregistrările video(1)Fiecare stat membru responsabil pentru fermă se asigură că înregistrările video menționate la articolele 49 și 51 sunt puse la dispoziția inspectorilor naționali, precum și a inspectorilor regionali și ai ICCAT și a observatorilor naționali ai ICCAT.(2)Fiecare stat membru de care aparțin fermele piscicole ia măsurile necesare pentru a evita înlocuirea, editarea sau manipularea înregistrării video originale.Articolul 55Raportul anual privind plasarea în cuștiStatele membre care fac obiectul obligației de a transmite declarațiile și rapoartele privind plasarea în cuști în temeiul articolului 52 trimit Comisiei, în fiecare an, până la 31 iulie pentru anul precedent, un raport de sinteză privind plasarea în cuști. Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT înainte de data de 31 august a fiecărui an. Raportul conține următoarele informații:(a)cantitatea totală de ton roșu plasat în cuști de fiecare fermă piscicolă, inclusiv pierderile, exprimate ca număr și greutate, din timpul transportului către cuști ale fiecărei ferme piscicole, efectuat de nave de pescuit sau de capcane;(b)lista navelor care pescuiesc, furnizează sau transportă ton roșu în scopuri de creștere (numele navei, pavilionul, numărul licenței, tipul uneltelor de pescuit) și a capcanelor;(c)rezultatele programului de eșantionare pentru estimarea numărului în funcție de dimensiune pentru tonul roșu capturat, precum și data, ora și zona în care a avut loc captura și metoda de pescuit utilizată, în vederea îmbunătățirii statisticilor în scopul evaluării stocului.Programul de eșantionare necesită ca eșantionarea în funcție de dimensiune (lungime și greutate) din cuști să se efectueze pe baza unui singur eșantion (= 100 de exemplare) la fiecare 100 de tone de pește viu sau pe baza unui eșantion de 10 % din numărul total de pești plasați în cuști. Eșantionul în funcție de mărime se colectează cu ocazia recoltării la ferma piscicolă, iar de la peștii morți în timpul transportului, în conformitate cu Orientările ICCAT pentru prezentarea datelor și a informațiilor. Pentru peștele crescut mai mult de un an, sunt stabilite alte metodologii suplimentare de eșantionare. Eșantionarea se desfășoară în cursul oricărei recoltări și acoperă toate cuștile;(d)cantitățile de ton roșu plasat în cuști și estimarea ratei de creștere și a mortalității în captivitate, precum și cantitățile vândute exprimate în tone. Aceste informații sunt furnizate pentru fiecare fermă piscicolă;(e)cantitățile de ton roșu închise în cuști în anul anterior; și(f)cantitățile, defalcate în funcție de originea lor, comercializate în cursul anului precedent.Articolul 56Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 8MONITORIZARE ȘI SUPRAVEGHEREArticolul 57Sistemul de monitorizare a navelor(1)Prin derogare de la articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre de pavilion pun în aplicare un sistem de monitorizare a navelor (VMS) pentru navele lor de pescuit cu o lungime totală egală cu cel puțin 12 metri, în conformitate cu anexa XV.(2)Navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 metri care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (a) sau pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (b) încep să transmită date VMS către ICCAT cu cel puțin 5 zile înainte de perioada de autorizare și continuă să transmită datele respective timp de cel puțin 5 zile după perioada de autorizare, cu excepția cazului în care Comisiei i se transmite în prealabil o cerere de eliminare a navei din registrul ICCAT al navelor.(3)Din rațiuni de control, căpitanul sau reprezentantul său trebuie să se asigure că transmiterea datelor VMS de la navele de capturare autorizate să pescuiască activ ton roșu nu se întrerupe atunci când navele se află în port, cu excepția cazului în care există un sistem de declarare a intrărilor și a ieșirilor navelor din port.(4)Statele membre se asigură că centrele lor de monitorizare a pescuitului înaintează Comisiei și unui organism desemnat de aceasta, în timp real și în formatul https data feed, mesajele VMS primite de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor. Comisia transmite mesajele respective Secretariatului ICCAT pe cale electronică.(5)Statele membre se asigură că:(a)mesajele VMS de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor sunt înaintate Comisiei cel puțin o dată la două ore;(b)în cazul unor defecțiuni tehnice ale VMS, mesajele alternative de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor, care sunt primite în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011, sunt transmise Comisiei în termen de 24 de ore de la primirea acestora de către centrele lor de monitorizare a pescuitului;(c)mesajele transmise Comisiei sunt numerotate în mod secvențial (cu un identificator unic) pentru a se evita duplicarea;(d)mesajele transmise Comisiei sunt în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011.(6)Fiecare stat membru se asigură că toate mesajele puse la dispoziția navelor sale de inspecție sunt tratate în mod confidențial și se limitează la operațiunile de inspecție pe mare.SECȚIUNEA 9Inspecțiile și asigurarea respectării normelorArticolul 58Programul ICCAT de inspecție comună internațională(1)Activitățile de inspecție comună internațională se realizează în conformitate cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională (programul ICCAT), pentru controlul internațional în afara apelor aflate sub jurisdicție națională, astfel cum se prevede în anexa IX la prezentul regulament.(2)Statele membre ale căror nave de pescuit sunt autorizate să desfășoare operațiuni care vizează tonul roșu repartizează inspectori și efectuează inspecții pe mare în cadrul programului ICCAT.(3)Dacă, în orice moment, există peste 15 nave de pescuit aflate sub pavilionul unui stat membru care desfășoară activități de pescuit de ton roșu în zona reglementată de convenție, statul membru vizat trimite la fața locului, pe baza unei evaluări a riscurilor, o navă de inspecție în scopul inspecției și al controlului pe mare în zona reglementată de convenție pe toată durata prezenței acelor nave în zona respectivă. Se consideră că această obligație a fost îndeplinită atunci când statele membre cooperează pentru trimiterea la fața locului a unei nave de inspecție sau când o navă de inspecție a Uniunii este trimisă în zona reglementată de convenție.(4)Comisia sau un organism desemnat de aceasta poate repartiza programului ICCAT inspectori ai Uniunii.(5)În sensul alineatului (3), Comisia sau un organism desemnat de aceasta coordonează activitățile de supraveghere și de inspecție pentru Uniune. Comisia poate elabora, în coordonare cu statele membre implicate, programe comune de inspecție care să permită Uniunii să își îndeplinească obligația în cadrul programului ICCAT. Statele membre ale căror nave de pescuit desfășoară activități de pescuit al tonului roșu adoptă măsurile necesare pentru a facilita realizarea acestor programe, în special în ceea ce privește resursele umane și materiale necesare, precum și perioadele și zonele geografice în care vor fi utilizate resursele respective.(6)Statele membre aduc la cunoștința Comisiei, până la data de 1 aprilie a fiecărui an, numele inspectorilor și ale navelor de inspecție pe care intenționează să le repartizeze programului ICCAT în cursul anului. Pe baza acestor informații, Comisia, în colaborare cu statele membre, elaborează în fiecare an un plan privind participarea Uniunii la programul ICCAT, pe care îl trimite Secretariatului ICCAT și statelor membre.Articolul 59Inspecțiile efectuate în cazul încălcărilorStatul membru de pavilion se asigură că o inspecție fizică a navei de pescuit care se află sub pavilionul său are loc sub autoritatea sa în porturile sale sau este efectuată de către un inspector desemnat de acesta atunci când nava de pescuit nu se află în unul dintre porturile sale, în cazul în care nava de pescuit:(a)nu a respectat cerințele de înregistrare și raportare stabilite la articolele 31 și 32; sau(b)a încălcat dispozițiile prezentului regulament sau a săvârșit o încălcare gravă menționată la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 60Verificările încrucișate(1)Fiecare stat membru verifică informațiile din rapoartele de inspecție și din rapoartele observatorilor, datele VMS și, după caz, datele e-BCD-urilor, jurnalele navelor de pescuit, documentele de transfer/transbordare și documentele de captură și transmiterea la timp a acestora, în conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(2)Fiecare stat membru efectuează verificări încrucișate ale tuturor operațiunilor de debarcare, transbordare sau de plasare în cuști, efectuând comparații între cantitățile pe specie consemnate în jurnalul de bord al navei de pescuit sau cantitățile pe specie consemnate în declarația de transbordare și cantitățile consemnate în declarația de debarcare sau în declarația de plasare în cuști și orice alt document relevant, precum factura și/sau notele de vânzare.SECȚIUNEA 10Asigurarea respectării normelorArticolul 61Asigurarea respectării normelorFără a aduce atingere articolelor 89 – 91 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și, în special, obligației statelor membre de a lua măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită navă de pescuit, statul membru responsabil de ferma (fermele) piscicolă (piscicole) pentru tonul roșu ia măsurile adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită fermă, în cazul în care s-a stabilit, în conformitate cu dreptul său, că ferma piscicolă respectivă nu respectă dispozițiile articolelor 46 – 56 din prezentul regulament. În funcție de gravitatea încălcării și în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, aceste măsuri pot include, în special, suspendarea sau retragerea autorizației și/sau amenzi. Statele membre comunică orice suspendare sau retragere a unei autorizații Comisiei, care o notifică Secretariatului ICCAT cu scopul de a modifica registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu în consecință.CAPITOLUL 6ComercializareaArticolul 62Măsurile de comercializare(1)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009 și (CE) nr. 1005/2008 și Regulamentului (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1)., sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de debarcare, de import, de export, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă aceste operațiuni nu sunt însoțite de documente exacte, complete și validate prevăzute în prezentul regulament ▌ și în legislația Uniunii de transpunere a normelor ICCAT privind programul de documentare a capturilor de ton roșu.(2)Sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de prelucrare, de export, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă:(a)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unor nave de pescuit sau al unor capcane al căror stat de pavilion nu dispune de o cotă sau de o limită de captură ▌pentru tonul roșu, în temeiul măsurilor de conservare și gestionare ale ICCAT; sau(b)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unei nave de capturare sau al unei capcane în cazul căreia, în momentul capturării, cota individuală sau posibilitățile de pescuit ale statului fuseseră epuizate.(3)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009, (CE) nr. 1005/2008 și (UE) nr. 1379/2013, sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de prelucrare și de export a tonului roșu din fermele piscicole de îngrășare sau de creștere care nu sunt conforme cu regulamentele menționate la alineatul (1).CAPITOLUL 7Dispoziții finaleArticolul 63EvaluareaLa cererea Comisiei, statele membre îi transmit acesteia, fără întârziere, un raport detaliat privind punerea în aplicare a prezentului regulament. Pe baza informațiilor primite de la statele membre, Comisia transmite Secretariatului ICCAT, până la data hotărâtă de ICCAT, un raport detaliat privind punerea în aplicare a Recomandării 19-04 a ICCAT.Articolul 64FinanțareaÎn sensul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1)., prezentul regulament este considerat plan multianual în sensul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.Articolul 65ConfidențialitateDatele colectate care fac obiectul schimburilor de date în cadrul prezentului regulament sunt tratate în conformitate cu normele aplicabile privind confidențialitatea în temeiul articolelor 112 și 113 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 66Procedura de modificare(1)Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 referitoare la modificarea prezentului regulament pentru a-l adapta la măsurile adoptate de ICCAT care au efect obligatoriu asupra uniunii și a statelor membre în ceea ce privește:▌(a)Derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate, în conformitate cu articolul 8;(b)termenele pentru raportarea informațiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (4), articolul 26 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1), articolul 32 alineatele (2) și (3), articolul 35 alineatele (5) și (6), articolul 36, articolul 41 alineatul (3), articolul 44 alineatul (2), articolul 51 alineatul (7), articolul 52 alineatul (2), articolul 55, articolul 57 alineatul (5) litera (b) și la articolul 58 alineatul (6);(c)perioadele sezoanelor de pescuit prevăzute la articolul 17 alineatele (1) și (4);(d)dimensiunea minimă de referință pentru conservare stabilită la articolul 19 alineatele (1) și (2) și la articolul 20 alineatul (1);(e)procentele și parametrii de referință stabiliți la articolul 13, articolul 15 alineatele (3) și (4), articolul 20 alineatul (1), articolul 21 alineatul (2), articolul 38 alineatul (1), articolul 44 alineatul (2), articolul 50 și la articolul 51 alineatul (9);(f)informațiile care trebuie transmise Comisiei menționate la articolul 11 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolul 25 alineatul (3), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (4), articolul 34 alineatul (2), articolul 40 alineatul (1) și la articolul 55;(g)sarcinile observatorilor naționali și ale observatorilor regionali ai ICCAT, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 39 alineatul (5);(h)motivele de refuzare a autorizației de transfer prevăzute la articolul 41 alineatul (1);(i)motivele de confiscare a capturilor și transmiterea ordinului de eliberare a peștelui de la articolul 46 alineatul (4);(j)numărul navelor de la articolul 58 alineatul (3);(k)anexele de la I la XV.(2)Orice modificare adoptată în conformitate cu alineatul (1) se limitează strict la punerea în aplicare în dreptul Uniunii a modificărilor și/sau completărilor la recomandările ICCAT respective care sunt obligatorii pentru Uniune.Articolul 67Exercitarea delegării(1)Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.(2)Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 66 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.(3)Delegarea de competențe menționată la articolul 66 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.(4)Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.(5)De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.(6)Un act delegat adoptat în temeiul articolului 66 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului menționat, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.Articolul 68Procedura comitetului(1)Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.(2)Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.Articolul 69Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001Regulamentul (CE) nr. 1936/2001 se modifică după cum urmează:(a)articolul 3 literele (g)-(j), articolele 4a, 4b și 4c și anexa Ia se elimină.(b)În anexele I și II, cuvintele Ton roșu: Thunnus thynnus se elimină.Articolul 70Modificări ale Regulamentului (UE) 2017/2107În Regulamentul (UE) 2017/2107, se elimină articolul 43.Articolul 71Modificări ale Regulamentului (UE) 2019/833În Regulamentul (UE) 2019/833, se elimină articolul 53.Articolul 72Abrogare(1)Regulamentul (CE) 2016/1627 se abrogă.(2)Trimiterile la regulamentele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se interpretează în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut în anexa XVI.Articolul 73Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare în [a douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la ..., ...Pentru Parlamentul EuropeanPreședintelePentru ConsiliuPreședintele

ANEXA VI

Declarație ICCAT de transfer

Image 3C5062021RO14110120210427RO0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Poziția Parlamentului European adoptată la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului.)C5062021RO14210120210427RO0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/819.)C5062021RO14310120210427RO0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei și de abrogare a Deciziei nr. 1312/2013/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/820.)C5062021RO14410120210427RO0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/836.)C5062021RO16010120210428RO0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei Europene,după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,având în vedere avizul Comitetului Economic și Social EuropeanJO C ...,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinarăPoziția Parlamentului European din 28 aprilie 2021.,întrucât:(1)Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22). este de a garanta o exploatare a resurselor biologice marine care oferă condiții economice, de mediu și sociale sustenabile.(2)Prin Decizia 98/392/CE a ConsiliuluiDecizia 98/392/CE a Consiliului din 23 martie 1998 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării și a Acordului din 28 iulie 1994 privind punerea în aplicare a Părții XI din aceasta (JO L 179, 23.6.1998, p. 1)., Uniunea a aprobat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării și Acordul pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migrat, care conțin principii și norme de conservare și gestionare a resurselor marine vii. În cadrul obligațiilor sale internaționale mai ample, Uniunea participă la eforturile depuse în apele internaționale pentru conservarea stocurilor de pește.(3)Uniunea este parte la Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul AtlanticConvenția internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (JO L 162, 18.6.1986, p. 34). (convenția).(4)În cadrul celei de a 21-a reuniuni speciale din 2018, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), instituită prin convenție, a adoptat Recomandarea 18-02 privind instituirea unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (planul de gestionare).Planul de gestionare respectă avizul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) al ICCAT, care prevede că ICCAT ar trebui să instituie un plan multianual de gestionare a stocului în 2018, dat fiind că starea actuală a stocului nu mai pare să necesite măsurile de urgență introduse prin planul de refacere a stocului de ton roșu (instituit prin Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04), fără însă a slăbi măsurile de monitorizare și control existente.(5)Recomandarea 18-02 abrogă Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04 de instituire a unui plan de redresare pentru tonul roșu, care a fost transpusă în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (JO L 252, 16.9.2016, p. 1)..(6)În cadrul celei de a 26-a reuniuni ordinare din 2019, ICCAT a adoptat Recomandarea 19-04 de modificare a planului multianual de gestionare stabilit prin Recomandarea 18-02. Recomandarea 19-04 a ICCAT abrogă și înlocuiește Recomandarea 18-02. Prezentul regulament ar trebui să transpună Recomandarea 19-04 în dreptul Uniunii.(7)Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să transpună, integral sau parțial, după caz, următoarele recomandări ale ICCAT: 06-07Recomandarea ICCAT privind creșterea tonului roșu., 18-10Recomandarea ICCAT privind standardele minime pentru sistemul de monitorizare a navelor în zona Convenției ICCAT., 96-14Recomandarea ICCAT privind conformitatea activităților de pescuit de ton roșu și pește-spadă din Atlanticul de Nord., 13-13Recomandarea ICCAT privind instituirea unui registru ICCAT al navelor cu o lungime totală de 20 de metri sau mai mare autorizate să desfășoare operațiuni în zona convenției. și 16-15Recomandarea ICCAT privind transbordarea..(8)Poziția Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile, pentru a garanta că gestionarea resurselor piscicole se face în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, în special cu obiectivul de refacere progresivă și de menținere a populațiilor de stocuri de pește peste nivelurile de biomasă care pot asigura producția maximă durabilă (MSY), cu obiectivul de a oferi condiții pentru un pescuit viabil și competitiv din perspectivă economică și pentru industria de prelucrare și activitățile desfășurate pe uscat legate de pescuit. Potrivit Raportului pe 2018Raportul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS), Madrid 1-5 octombrie 2018. publicat de SCRS, capturile de ton roșu cu o rată de mortalitate prin pescuit de F0,1 sunt în conformitate cu o mortalitate prin pescuit consecventă cu obținerea producției maxime durabile (Fmsy). Biomasa stocului este considerată a fi la un nivel care asigură producția maximă durabilă. B0,1 fluctuând de la valori peste acest nivel pentru nivelurile de recrutare medii și mici, în timp ce pentru nivelul de recrutare înalt se situează sub acest nivel.(9)Planul de gestionare ia în considerare caracteristicile specifice ale diverselor tipuri de unelte și tehnici de pescuit. În contextul punerii în aplicare a planului de gestionare, Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze activitățile de pescuit costier și utilizarea unor unelte și tehnici de pescuit selective și cu impact redus asupra mediului, în special unelte și tehnici utilizate în cadrul pescuitului tradițional și artizanal, contribuind astfel la asigurarea unui nivel echitabil de trai pentru economiile locale.(10)Ar trebui să se țină seama de caracteristicile și nevoile specifice ale pescuitului artizanal și la scară mică. În plus față de dispozițiile relevante din Recomandarea 19-04 a ICCAT care elimină obstacolele din calea participării navelor costiere la scară mică la pescuitul de ton roșu, statele membre ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o distribuție echitabilă și transparentă a posibilităților de pescuit între flotele la scară mică, cele artizanale și cele mai mari, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(11)Pentru a asigura conformitatea cu politica comună în domeniul pescuitului, au fost adoptate acte legislative la nivelul UE în vederea stabilirii unui sistem de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, care include combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). În special, Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). instituie un sistem al Uniunii de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, bazat pe o abordare globală și integrată, astfel încât să se garanteze respectarea tuturor normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 112, 30.4.2011, p. 1). stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009. Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (JO L 286, 29.10.2008, p. 1). instituie un sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. Aceste regulamente includ deja dispoziții referitoare la licențe și autorizații de pescuit, anumite norme privind sistemele de monitorizare a navelor care acoperă o parte dintre măsurile prevăzute în Recomandarea 19-04 a ICCAT. Prin urmare, nu este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse în prezentul regulament.(12)Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 introduce noțiunea de dimensiune minimă de referință pentru conservare. Pentru a asigura consecvența, ar trebui ca noțiunea de dimensiune minimă definită de ICCAT să fie implementată în dreptul Uniunii ca dimensiune minimă de referință pentru conservare.(13)Conform Recomandării 19-04 a ICCAT, trebuie aruncat înapoi în mare tonul roșu care a fost capturat și care este sub dimensiunea minimă de referință a conservării, același lucru fiind valabil și pentru capturile de ton roșu care depășesc limitele capturilor accidentale stabilite în planurile anuale de pescuit. În scopul respectării de către Uniune a obligațiilor internaționale care îi revin în temeiul ICCAT, articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al ComisieiRegulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (JO L 16, 23.1.2015, p. 23). prevede derogări de la obligația de debarcare a tonului roșu în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) 2015/98 pune în aplicare anumite dispoziții ale Recomandării 19-04 a ICCAT, care stabilește obligația de a arunca înapoi în mare tonul roșu pentru navele care își depășesc cota alocată sau nivelul maxim autorizat de capturi accidentale. Domeniul de aplicare al respectivului regulament delegat include navele implicate în pescuitul de agrement. În consecință, nu este necesar ca prezentul regulament să reglementeze aceste obligații de aruncare și de eliberare înapoi în mare și nu va aduce atingere dispozițiilor corespunzătoare din Regulamentul delegat (UE) 2015/98.(14)Cu ocazia reuniunii anuale din 2018, părțile contractante la convenție au recunoscut nevoia de consolidare a controalelor pentru anumite operațiuni care vizează tonul roșu. În acest sens, cu ocazia reuniunii anuale din 2018, s-a convenit că părțile contractante la convenție responsabile de creștere ar trebui să asigure trasabilitatea integrală a operațiunilor de plasare în cuști și să efectueze controale aleatorii pe baza analizei riscurilor.(15)Regulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2010 de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului (JO L 194, 24.7.2010, p. 1). prevede un document electronic de captură pentru tonul roșu (eBCD), transpunând Recomandarea 09-11 a ICCAT de modificare a Recomandării 08-12. Recomandările 17-09 și 11-20 privind aplicarea eBCD au fost abrogate recent prin Recomandările 18-12 și 18-13. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 640/2010 a devenit caduc, iar Comisia a propus un nou regulament pentru transpunerea celor mai recente norme ICCAT privind eBCD. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să facă trimitere la Regulamentul (UE) nr. 640/2010 ci, în termeni mai generali, la programul de documentare a capturilor recomandat de ICCAT.(16)Având în vedere că anumite recomandări ale ICCAT sunt modificate frecvent de către părțile contractante ale ICCAT și vor fi probabil modificate în continuare în viitor, pentru a transpune rapid în dreptul Uniunii viitoarele recomandări ale ICCAT de modificare sau de completare a planului de gestionare al ICCAT, competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să fie delegată Comisiei, în privința următoarelor aspecte: ▌termenele de raportare a informațiilor, perioadele de timp ale sezoanelor de pescuit; derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate; dimensiunile minime de referință pentru conservare; procentele și parametrii, informațiile care trebuie comunicate Comisiei; sarcinile observatorilor naționali și regionali, motivele de refuzare a autorizației de a transfera pește; motivele pentru confiscarea capturilor și pentru ordonarea eliberării peștelui. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferareJO L 123, 12.5.2016, p. 1.. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(17)Comisia, care reprezintă Uniunea în cadrul reuniunilor ICCAT, își exprimă anual acordul cu privire la o serie de recomandări cu caracter pur tehnic ale ICCAT, în special în ceea ce privește limitările capacității, cerințele referitoare la jurnalele de bord, formularele de raport de capturi, transbordarea și declarațiile de transfer, informațiile minime pentru autorizațiile de pescuit, numărul minim de nave de pescuit în raport cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională, specificațiile programului de inspecție și de observare, standardele pentru înregistrarea video, protocoalele de eliberare a peștilor, standardele privind tratarea peștilor morți, declarațiile de plasare în cuști sau standardele sistemelor de monitorizare a navelor, care sunt transpuse în anexele I-XV la prezentul regulament. Comisia ar trebui să dețină competențe de a adopta acte delegate de modificare sau completare a anexelor I-XV, în concordanță cu recomandările modificate sau completate ale ICCAT. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(18)Recomandările ICCAT care reglementează pescuitul de ton roșu (operațiunile legate de capturare, transfer, transport, plasare în cuști, creștere, recoltare și transport) sunt extrem de dinamice. Noi tehnologii pentru controlarea și gestionarea pescuitului, care trebuie să fie utilizate în mod uniform de către statele membre, sunt dezvoltate în permanență (de exemplu, camere stereoscopice și metode alternative). În mod similar, trebuie să se elaboreze și proceduri operaționale acolo unde este necesar, pentru a ajuta statele membre să se conformeze cu normele ICCAT consacrate în prezentul regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind reportarea tonului roșu viu, operațiunile de transfer și de plasare în cuști. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)..(19)Actele delegate și actele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a viitoarelor recomandări ale ICCAT în dreptul Uniunii prin intermediul procedurii legislative ordinare.(20)Întrucât prezentul regulament va prevedea un plan nou și cuprinzător de gestionare pentru tonul roșu, dispozițiile privind tonul roșu stabilite în Regulamentele (UE) 2017/2107Regulamentul (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (JO L 315, 30.11.2017, p. 1). și (UE) 2019/833Regulamentul (UE) 2019/833 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1627 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2115/2005 și (CE) nr. 1386/2007 ale Consiliului (JO L 141, 28.5.2019, p. 1). ale Parlamentului European și ale Consiliului ar trebui să fie eliminate. În ceea ce privește articolul 43 din Regulamentul (UE) 2017/2107, partea corespunzătoare peștelui-spadă mediteraneean a fost inclusă în Regulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 1).. Anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1936/2001 al Consiliului din 27 septembrie 2001 de stabilire a unor măsuri de control aplicabile pescuitului pentru anumite stocuri de pești mari migratori (JO L 263, 3.10.2001, p. 1). trebuie, de asemenea, eliminate. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1936/2001, (UE) nr. 2017/2107 și (UE) nr. 2019/833 ar trebui modificate în consecință.(21)Recomandarea 18-02 a ICCAT a abrogat Recomandarea 17-07, întrucât starea stocului nu mai necesita măsurile de urgență prevăzute în planul de refacere a stocului de ton roșu instituit prin recomandarea respectivă. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1627, care a instituit planul de refacere, ar trebui să fie abrogat,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CAPITOLUL IDISPOZIȚII GENERALEArticolul 1ObiectPrezentul regulament stabilește normele generale pentru punerea în aplicare uniformă și eficientă de către Uniune a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu (Thunnus thynnus) din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, astfel cum a fost adoptat de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT).Articolul 2Domeniu de aplicarePrezentul regulament se aplică:(a)navelor de pescuit ale Uniunii și navelor Uniunii implicate în activități de pescuit recreativ și care:capturează ton roșu în zona reglementată de convenție; șitransbordează sau transportă la bord, inclusiv în afara zonei reglementate de convenție, ton roșu capturat în zona reglementată de convenție;(b)fermelor piscicole din Uniune;(c)navelor de pescuit ale țărilor terțe și navelor țărilor terțe care practică pescuitul recreativ, care operează în apele Uniunii și capturează ton roșu în zona reglementată de convenție;(d)navelor din țări terțe care sunt inspectate în porturi din statele membre și care au la bord ton roșu capturat în zona reglementată de convenție sau produse din pește provenite de la tonul roșu capturat în apele Uniunii care nu au fost debarcate sau transbordate anterior în porturi.Articolul 3ObiectivObiectivul prezentului regulament este punerea în aplicare a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu, astfel cum a fost adoptat de ICCAT, care are drept scop menținerea unei biomase a tonului roșu peste nivelurile care pot asigura producția maximă durabilă.Articolul 4Relația cu alte acte legislative ale UniuniiCu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel, dispozițiile prezentului regulament se aplică fără a aduce atingere altor acte ale Uniunii care reglementează sectorul pescuitului, în special:(1)Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului;(2)Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;(3)Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (JO L 347, 28.12.2017, p. 81). privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe;(4)Regulamentul (UE) 2017/2107 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);(5)Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1380/2013, (UE) 2016/1139, (UE) 2018/973, (UE) 2019/472 și (UE) 2019/1022 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 105). privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice.Articolul 5DefinițiiÎn sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:1.ICCAT înseamnă Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic;2.convenția înseamnă Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic;3.navă de pescuit înseamnă orice navă cu motor utilizată în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu, inclusiv navele de capturare, navele de prelucrare a peștelui, navele de sprijin, remorcherele, navele implicate în operațiuni de transbordare și navele de transport echipate pentru transportul produselor din ton, precum și navele auxiliare, cu excepția portcontainerelor;4.ton roșu viu înseamnă tonul roșu care este păstrat viu o anumită perioadă de timp într-o capcană pentru ton sau care este transferat viu într-o fermă piscicolă ▌;5.SCRS înseamnă Comitetul permanent pentru cercetare și statistică al ICCAT;6.pescuit recreativ înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele biologice marine ▌;7.pescuit sportiv înseamnă pescuitul necomercial practicat de persoane care sunt membre ale unei organizații sportive naționale sau care dețin un permis național de pescuit sportiv;8.remorcher înseamnă orice navă utilizată pentru tractarea cuștilor;9.navă de prelucrare înseamnă o navă la bordul căreia produsele pescărești sunt supuse, înainte de ambalare, unuia sau mai multora dintre următoarele procese: filetare sau tranșare, congelare și/sau prelucrare;10.navă auxiliară înseamnă orice navă utilizată pentru transportul tonului roșu mort (neprelucrat) dintr-o cușcă de transport/creștere, dintr-o navă de pescuit cu plasă-pungă sau dintr-o capcană către un port desemnat și/sau către o navă de prelucrare;11.capcană înseamnă o unealtă staționară fixată de substrat, care conține, de obicei, o plasă de ghidaj care dirijează tonul roșu într-un spațiu delimitat sau într-o serie de spații delimitate unde este păstrat înainte de recoltare sau de creștere;12.plase pungă înseamnă orice setcă înconjurătoare ale cărei capete inferioare sunt reunite cu ajutorul unui cablu de strângere petrecut printr-o serie de inele dispuse de-a lungul cablului de ancorare, care permite strângerea plasei sub forma unei pungi și închiderea acesteia;13.plasare în cuști înseamnă transferul tonului roșu viu din cușca de transport sau din capcană în cuștile de creștere sau de îngrășare;14.navă de capturare înseamnă o navă utilizată în scopul capturării comerciale a resurselor de ton roșu;15.fermă piscicolă înseamnă o zonă marină delimitată clar prin coordonate geografice, utilizată pentru îngrășarea sau creșterea tonului roșu capturat cu ajutorul capcanelor și/sau al navelor de pescuit cu plasă-pungă. Fermele piscicole ar putea avea mai multe spații de creștere, toate fiind delimitate prin coordonate geografice, cu o definire clară a longitudinii și latitudinii pentru fiecare punct al poligonului;16.creștere sau îngrășare înseamnă plasarea tonului roșu în cuști în cadrul unor ferme piscicole și hrănirea acestuia în scopul îngrășării și al măririi biomasei totale;17.recoltare înseamnă uciderea tonului roșu în ferme piscicole sau capcane;18.cameră stereoscopică înseamnă o cameră cu două sau mai multe obiective, fiecare obiectiv având un senzor de imagine separat sau un cadru de peliculă separat, care permite înregistrarea de imagini tridimensionale în scopul măsurării lungimii peștelui și a precizării numărului și a greutății exemplarelor de ton roșu;19.navă de pescuit costier la scară mică este o navă de capturare cu cel puțin trei din cele cinci caracteristici de mai jos:(a)lungime totală < 12 m;(b)nava pescuiește exclusiv în apele aflate sub jurisdicția statului membru de pavilion;(c)campaniile de pescuit au o durată mai mică de 24 de ore;(d)numărul maxim al membrilor echipajului este stabilit la patru persoane; sau(e)nava pescuiește utilizând tehnici selective și cu un impact redus asupra mediului;20.operațiune comună de pescuit înseamnă orice operațiune desfășurată între două sau mai multe nave cu plasă-pungă, în cadrul căreia captura unei nave cu plasă-pungă se atribuie uneia sau mai multor alte nave cu plasă-pungă conform unei chei de repartizare convenite în prealabil;21.pescuit activ înseamnă, în cazul oricărei nave de capturare, faptul că aceasta vizează tonul roșu în cursul unui anumit sezon de pescuit;22.BCD înseamnă un document privind capturile de ton roșu;23.eBCD înseamnă un document electronic privind capturile de ton roșu;24.zona reglementată de convenție înseamnă zona geografică definită la articolul 1 din convenție;25.transbordare înseamnă descărcarea cantității totale sau a unei cantități oarecare de produse pescărești aflate la bordul unei nave de pescuit pe o altă navă de pescuit. Totuși, descărcarea de ton roșu mort din plasa-pungă, din capcană sau de pe remorcher pe o navă auxiliară nu se consideră transbordare;26.transfer de control înseamnă orice transfer suplimentar care este efectuat la cererea operatorilor navelor de pescuit/fermelor sau a autorităților de control în scopul de a se verifica numărul de pești transferați;27.cameră de control înseamnă o cameră stereoscopică și/sau o cameră obișnuită de luat vederi care este utilizată la efectuarea controalelor prevăzute în prezentul regulament;28.PCC înseamnă o parte contractantă la convenție și o parte, entitate sau entitate de pescuit necontractantă colaboratoare;29.navă de pescuit pelagic de mari dimensiuni cu paragate înseamnă o navă de pescuit pelagic cu paragate cu o lungime totală de peste 24 de metri;30.transfer înseamnă orice transfer:(a)de ton roșu viu din plasa navei de capturare în cușca de transport;(b)de ton roșu viu din cușca de transport într-o altă cușcă de transport;(c)al cuștii cu ton roșu viu de pe un remorcher pe un alt remorcher;(d)al cuștii cu ton roșu viu dintr-o fermă piscicolă în alta sau de ton roșu viu între diferite cuști din cadrul aceleiași ferme;(e)de ton roșu viu din capcană în cușca de transport independent de prezența unui remorcher;31.operator înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor pescărești și de acvacultură;32.grupă de unelte înseamnă un grup de nave de pescuit care utilizează aceleași unelte, pentru care a fost alocată o cotă de grup;33.efort de pescuit înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave de pescuit, înseamnă suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;34.statul membru responsabil înseamnă statul membru de pavilion sau statul membru sub jurisdicția căruia se află ferma piscicolă sau capcana în cauză.CAPITOLUL IIMĂSURI DE GESTIONAREArticolul 6Condiții aferente măsurilor de gestionare a pescuitului(1)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că efortul de pescuit al navelor sale de capturare și al capcanelor sale este proporțional cu posibilitățile de pescuit de ton roșu de care dispune statul membru respectiv în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Măsurile adoptate de statele membre includ stabilirea cotelor individuale pentru navele lor de capturare cu o lungime de peste 24 de metri incluse în lista navelor autorizate menționată la articolul 26.(2)Statele membre obligă navele de capturare să se îndrepte imediat către un port indicat de acestea în cazul în care cota individuală este considerată a fi epuizată, în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(3)Operațiunile de navlosire nu sunt permise pentru pescuitul tonului roșu.Articolul 7Reportarea tonului roșu viu nerecoltat▌(1)▌Recoltarea tonului roșu viu nerecoltat provenind dintr-o captură făcută într-un an precedent în cadrul unei ferme poate fi permisă numai în cazul în care statul membru instituie un sistem consolidat de control și îl raportează Comisiei. Sistemul respectiv face parte din planul de inspecție al statului membru menționat la articolul 13 și include cel puțin măsurile stabilite la articolele 53 și 61.(2)Înainte de începerea unui sezon de pescuit, statele membre responsabile de fermele piscicole efectuează o evaluare aprofundată a tuturor cantităților de ton roșu viu reportate după recoltarea generală din fermele aflate sub jurisdicția lor. În acest scop, toate cantitățile de ton roșu viu reportate în anul de capturare care nu au făcut obiectul recoltării generale în fermele piscicole sunt transferate în alte cuști prin utilizarea unor sisteme cu camere stereoscopice sau a unor metode alternative, cu condiția să garanteze același nivel de precizie și acuratețe, în conformitate cu articolul 51. Trasabilitatea documentată integral va fi asigurată în orice moment. Reportarea tonului roșu din anii care nu au făcut obiectul recoltei generale trebuie să fie controlată anual aplicând aceeași procedură unor eșantioane adecvate pe baza evaluării riscurilor.(3)Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care să se stabilească norme detaliate de instituire a unui sistem consolidat de control pentru reportarea cantităților de ton roșu viu. Respectivele acte de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.Articolul 8Reportarea cotelor neutilizateNu este permisă reportarea cotelor neutilizate.Articolul 9Transferuri de cote(1)Transferurile de cote dintre Uniune și alte PCC se realizează doar cu autorizația prealabilă a statelor membre și/sau a PCC în cauză. Comisia înștiințează Secretariatul ICCAT cu 48 de ore înainte de transferarea cotelor.(2)Transferul de cote în cadrul grupelor de unelte, al cotelor pentru capturile accidentale și al cotelor individuale de pescuit pentru fiecare stat membru este permis, cu condiția ca statul (statele) membru (membre) vizat (vizate) să informeze în prealabil Comisia cu privire la aceste transferuri, astfel încât Comisia să poată informa Secretariatul ICCAT înainte de intrarea în vigoare a transferului.Articolul 10Deducerea cotelor în cazul cantităților pescuite în excesDacă statele membre depășesc cotele care le-au fost alocate, iar această situație nu poate fi remediată prin schimbul de cote în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, se aplică articolele 37 și 105 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 11Planurile anuale de pescuit(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de pescuit pentru tonul roșu stabilește un plan anual de pescuit. Planul conține, cel puțin, următoarele informații pentru navele de capturare și capcane:(a)cotele alocate fiecărei grupe de unelte, inclusiv cotele pentru capturile accidentale;(b)după caz, metoda utilizată pentru alocarea și gestionarea cotelor;(c)măsurile pentru asigurarea respectării cotelor individuale;(d)sezoanele de pescuit deschise pentru fiecare categorie de unelte;(e)informații privind porturile desemnate;(f)normele privind capturile accidentale; și(g)numărul de nave de capturare, altele decât traulerele de fund, cu o lungime de peste 24 de metri, și navele de pescuit cu plasă-pungă care sunt autorizate să efectueze operațiuni pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Statele membre care dispun de nave de pescuit costier la scară mică autorizate să pescuiască ton roșu se străduiesc să aloce acestor nave o cotă sectorială specifică și includ această alocare în planurile lor de pescuit. Ele includ, de asemenea, în planurile lor de monitorizare, control și inspecție măsurile suplimentare pentru a monitoriza îndeaproape utilizarea cotelor de către flota respectivă. Statele membre pot autoriza un număr diferit de nave să utilizeze pe deplin posibilitățile lor de pescuit, utilizând parametrii menționați la alineatul (1).(3)Portugalia și Spania pot aloca cote sectoriale pentru navele de pescuit cu momeală care operează în apele Uniunii din arhipelagurile insulelor Azore, Madeira și Canare. Cota sectorială este inclusă în planurile lor anuale de pescuit, iar măsurile suplimentare de monitorizare a utilizării acesteia sunt definite clar în planurile lor anuale de monitorizare, control și inspecție.(4)Atunci când statele membre alocă cote sectoriale în conformitate cu alineatele (2) sau (3), nu se aplică cerința privind cota minimă de 5 tone prevăzută în actul Uniunii aflat în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit.(5)Orice modificare a planului anual de pescuit este transmisă de către statul membru vizat Comisiei, cu cel puțin trei zile lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare. Comisia informează secretariatul ICCAT cu privire la modificare cu cel puțin o zi lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare.Articolul 12Alocarea posibilităților de pescuitÎn conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în momentul alocării posibilităților de pescuit de care dispun, statele membre utilizează criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice și, de asemenea, asigură o distribuție echitabilă a cotelor naționale între diferitele segmente de flotă, ținând seama în special de pescuitul tradițional și artizanal și oferă stimulente pentru navele de pescuit din Uniune care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact redus asupra mediului.Articolul 13Planurile anuale de gestionare a capacității de pescuitFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de gestionare a capacității de pescuit. În acel plan, statele membre își adaptează numărul de nave de capturare și de capcane astfel încât să se asigure că capacitatea de pescuit corespunde posibilităților de pescuit alocate navelor de capturare și capcanelor în perioada de timp relevantă. Statele membre își adaptează capacitatea de pescuit utilizând parametrii definiți în actul Uniunii în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit. Adaptarea capacității de pescuit a Uniunii pentru navele de pescuit cu plasă-pungă este limitată la o variație maximă de 20 % față de valoarea de referință a capacității de pescuit din 2018.Articolul 14Planurile anuale de inspecțieFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de inspecție în vederea asigurării conformității cu prezentul regulament. Statele membre înaintează Comisiei planurile lor. Planurile respective se întocmesc în conformitate cu:(a)obiectivele, prioritățile și procedurile, precum și criteriile pentru activitățile de inspecție, care sunt stabilite în programul specific de control și inspecție având ca obiect tonul roșu, instituit în temeiul articolului 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;(b)programul național de acțiuni de control pentru tonul roșu, instituit în temeiul articolului 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 15Planurile anuale de gestionare a activității de creștere(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu instituie un plan anual de gestionare a activității de creștere.(2)În planul anual de gestionare a activității de creștere, fiecare stat membru se asigură că capacitatea totală de intrare și capacitatea totală de creștere corespund cu cantitatea estimată de ton roșu disponibilă pentru creștere.(3)Statele membre își limitează capacitatea de creștere pentru ton în funcție de capacitatea totală de creștere înregistrată în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu al ICCAT sau de capacitatea care a fost autorizată și declarată la ICCAT în 2018.(4)În ceea ce privește tonul roșu capturat în sălbăticie, volumul maxim al intrărilor în fermele piscicole ale unui stat membru este limitat la nivelul cantităților de intrare înregistrate la ICCAT în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu de fermele piscicole ale respectivului stat membru în anii 2005, 2006, 2007 sau 2008.(5)În cazul în care un stat membru trebuie să majoreze volumul maxim al intrărilor de ton sălbatic capturat în una sau mai multe dintre fermele sale piscicole de ton, majorarea este proporțională cu posibilitățile de pescuit alocate statului membru respectiv și eventualele importuri de ton roșu viu dintr-un alt stat membru sau de la o altă parte contractantă.(6)Statele membre responsabile de fermele piscicole se asigură că oamenilor de știință însărcinați de către SCRS pentru testele de identificare a ratelor de creștere în timpul perioadei de îngrășare li se asigură accesul în fermele piscicole și asistență pentru efectuarea sarcinilor lor.(7)După caz, statele membre transmit Comisiei, până la data de 15 mai a fiecărui an, planuri de gestionare a activității de creștere revizuite.Articolul 16Transmiterea planurilor anuale(1)Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu transmite Comisiei următoarele planuri:(a)planul anual de pescuit pentru navele de capturare și capcanele care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, stabilit în conformitate cu articolul 11;(b)planul anual de gestionare a capacității de pescuit, stabilit în conformitate cu articolul 13;(c)planul anual de inspecție, stabilit în conformitate cu articolul 14; și(d)planul anual de gestionare a activității de creștere, stabilit în conformitate cu articolul 15.(2)Comisia compilează planurile menționate la alineatul (1) și le utilizează pentru stabilirea planului anual al Uniunii. Comisia transmite planul Uniunii Secretariatului ICCAT până la data de 15 februarie a fiecărui an, pentru a fi discutat și aprobat de ICCAT.(3)În cazul în care un stat membru nu transmite Comisiei oricare dintre planurile menționate la alineatul (1) în termenul prevăzut la alineatul respectiv, Comisia poate decide să transmită planul Uniunii Secretariatului ICCAT fără să includă planurile statului membru vizat. La cererea statului membru vizat, Comisia se străduiește să ia în considerare unul dintre planurile menționate la alineatul (1) și prezentat după termenul-limită prevăzut la alineatul respectiv, dar înainte de termenul prevăzut la alineatul (2). În cazul în care un plan prezentat de un stat membru nu respectă dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a activității de creștere și conține o greșeală gravă care poate determina Comisia ICCAT să nu aprobe planul anual al Uniunii, Comisia poate decide să transmită Secretariatului ICCAT planul anual al Uniunii fără să includă planurile statului membru vizat. Comisia informează statul membru vizat cât mai curând posibil și se străduiește să includă orice planuri revizuite prezentate de statul membru respectiv în planul Uniunii sau în modificările aduse planului Uniunii, cu condiția ca acestea să respecte dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a creșterii.CAPITOLUL IIIMĂSURI TEHNICEArticolul 17Sezoanele de pescuit(1)În perioada cuprinsă între 26 mai și 1 iulie, se permite pescuitul de ton roșu cu plasă-pungă în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Prin derogare de la alineatul (1), Cipru și Grecia pot solicita în planurile lor anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă care arborează pavilionul lor să li se permită să pescuiască, de la 15 mai până la 1 iulie, ton roșu în estul Mării Mediterane (zonele de pescuit 37.3.1 și 37.3.2 ale FAO).(3)Prin derogare de la alineatul (1), Croația poate solicita în planurile sale anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă aflate sub pavilionul său să li se permită să pescuiască, până la 15 iulie, ton roșu în Marea Adriatică în scopul creșterii (zona de pescuit 37.2.1 a FAO).(4)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care un stat membru demonstrează că, din cauza condițiilor meteorologice, unele dintre navele sale de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană nu au fost în măsură să își utilizeze zilele de pescuit normale, în cursul unui an, statul membru respectiv poate decide ca, pentru fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă afectată de situația respectivă, sezonul de pescuit menționat la alineatul (1) să se prelungească cu un număr echivalent de zile pierdute de până la 10 zile ▌. Lipsa de activitate a navelor vizate și, în cazul unei operațiuni comune de pescuit, a tuturor navelor implicate, este justificată în mod corespunzător prin rapoarte meteorologice și prin pozițiile înregistrate în VMS.(5)Pescuitul tonului roșu este permis în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană pentru navele cu paragate flotante de mari dimensiuni în perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 mai.(6)Statele membre instituie sezoane de pescuit pentru flotele lor, altele decât navele cu plase-pungă și navele cu paragate flotante de mari dimensiuni, în cadrul planurilor lor anuale de pescuit.Articolul 18Obligația de debarcareDispozițiile prezentului capitol nu aduc atingere articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și niciunei derogări aplicabile acestuia.Articolul 19Dimensiunea minimă de referință pentru conservare(1)Este interzisă capturarea, reținerea la bord, transbordarea, transferul, terenul, transportul, depozitarea, vânzarea, afișarea sau oferirea spre vânzare, inclusiv atunci când este prins ca și captură accidentală sau în cadrul pescuitului recreativ, a tonului roșu cu o greutate mai mică de 30 kg sau cu lungimea la furcă (lungimea de la mandibulă la punctul de bifurcare a înotătoarei caudale) mai mică de 115 cm(2)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul următoarelor activități de pescuit se aplică o dimensiune minimă de referință pentru conservare a tonului roșu de 8 kg sau de 75 cm lungime la furcă:(a)tonul roșu capturat în Oceanul Atlantic de Est cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală și al navelor pentru pescuitul la trenă;(b)tonul roșu capturat în Marea Mediterană de către flota de nave costiere artizanale care pescuiesc pește proaspăt cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală, al navelor cu paragate și al navelor cu undițe de mână; și(c)tonul roșu capturat în Marea Adriatică de către nave aflate sub pavilionul Croației în scopul creșterii.(3)Condițiile specifice care se aplică derogării menționate la alineatul (2) sunt prevăzute în anexa I.(4)Statele membre emit o autorizație de pescuit pentru navele care pescuiesc în temeiul derogărilor menționate la alineatele (2) și (3) din anexa I. Navele respective sunt înscrise în lista navelor de capturare menționată la articolul 26.(5)Peștii sub dimensiunile minime de referință stabilite în prezentul articol care sunt aruncați înapoi în mare morți sunt incluși în cota statului membru.Articolul 20Capturile accidentale sub dimensiunea minimă de referință(1)Prin derogare de la articolul 19 alineatul (1), toate navele de capturare și capcanele care pescuiesc activ ton roșu au dreptul la maximum 5 % din numărul capturilor accidentale de ton roșu cu o greutate cuprinsă între 8 și 30 kg sau, alternativ, cu o lungime la furcă cuprinsă între 75 și 115 cm.(2)Procentajul de 5 % menționat la alineatul (1) se calculează pe baza capturilor totale de ton roșu păstrate la bordul unei nave sau în capcană, în orice moment după fiecare operațiune de pescuit.(3)Capturile accidentale se deduc din cota statului membru de care aparține nava de capturare sau capcana.(4)Capturile accidentale de ton roșu sub dimensiunea minimă de referință se supun articolelor 31, 33, 34 și 35.Articolul 21Capturile accidentale(1)Fiecare stat membru adoptă dispoziții privind includerea capturilor accidentale de ton roșu în cadrul cotei sale și informează Comisia în legătură cu acestea în momentul transmiterii planului de pescuit.(2)Nivelul capturilor accidentale, care nu depășește 20 % din capturile totale aflate la bord la sfârșitul fiecărei campanii de pescuit, precum și metodologia utilizată pentru calcularea respectivelor capturi accidentale în raport cu capturile totale de la bord sunt definite clar în planul anual de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11. Procentajul de capturi accidentale poate fi calculat în greutate sau în număr de exemplare. Calcularea în număr de exemplare se aplică numai în cazul tonului și al speciilor înrudite cu tonul gestionate de ICCAT. Rata de capturi accidentale autorizate pentru flota de nave costiere artizanale poate fi calculată anual.(3)Toate capturile accidentale de ton roșu mort, reținute la bord sau aruncate înapoi în mare, se scad din cota alocată statului membru de pavilion și se înregistrează și raportează Comisiei, în conformitate cu articolele 31 și 32.(4)În cazul statelor membre cărora nu le-a fost alocată o cotă de ton roșu, capturile accidentale în cauză se deduc din cota specifică de capturi accidentale de ton roșu de la nivelul Uniunii, stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(5)În cazul în care cota totală alocată unui stat membru a fost epuizată, nu se mai permit capturi de ton roșu efectuate de nave care arborează pavilionul acestuia, iar statul membru respectiv ia măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazul în care cota specifică de capturi accidentale de ton roșu a Uniunii stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 a fost epuizată, nu se permite efectuarea niciunei capturi de ton roșu navelor care arborează pavilionul unui stat membru care nu are o cotă de ton roșu, iar statele membre respective iau măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazurile respective, prelucrarea și comercializarea tonului roșu mort sunt interzise și toate capturile sunt înregistrate. Statele membre transmit anual Comisiei informații privind aceste cantități de capturi accidentale de ton roșu mort, iar Comisia transmite respectivele informații Secretariatului ICCAT.(6)Navele care nu pescuiesc activ ton roșu separă în mod clar orice eventuală cantitate de ton roșu păstrat la bord de alte specii, pentru a permite autorităților de control să monitorizeze respectarea prezentului articol. Aceste capturi accidentale pot fi comercializate în măsura în care acestea sunt însoțite de eBCD.Articolul 22Utilizarea de mijloace aerieneSe interzice utilizarea oricărui mijloc aerian, cum ar fi aeronavele, elicopterele sau orice tip de vehicul aerian fără pilot, pentru căutarea de ton roșu.CAPITOLUL IVPESCUITUL RECREATIVArticolul 23Cota specifică pentru activitățile de pescuit recreativ(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu reglementează pescuitul recreativ prin alocarea unei cote specifice pentru activitatea de pescuit respectivă. Eventualele exemplare de ton roșu mort sunt luate în considerare în această alocare, inclusiv în cadrul capturării urmate de eliberare. Statele membre informează Comisia cu privire la cota alocată pescuitului recreativ atunci când își transmit planurile de pescuit.(2)Capturile de ton roșu mort se raportează și se includ în cota statului membru.Articolul 24Condițiile specifice pentru pescuitul recreativ(1)Fiecare stat membru care a alocat o cotă de ton roșu pescuitului recreativ reglementează pescuitul recreativ eliberând navelor autorizații de pescuit recreativ. La cererea ICCAT, statele membre pun la dispoziția Comisiei lista navelor de agrement cărora li s-a acordat o autorizație de pescuit pentru capturi de ton roșu. Lista, care urmează să fie transmisă ICCAT de către Comisie pe cale electronică, include următoarele informații pentru fiecare navă:(a)numele navei;(b)numărul din registru;(c)numărul din registrul ICCAT (dacă este cazul);(d)orice nume anterior; și(e)numele și adresa armatorului (armatorilor) și operatorului (operatorilor).(2)În cadrul pescuitului recreativ se interzice capturarea, păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea a mai mult de un ton roșu pe navă și pe zi.(3)Se interzice comercializarea tonului roșu capturat în cursul pescuitului recreativ.(4)Fiecare stat membru înregistrează datele privind capturile, inclusiv greutatea și, dacă este posibil, lungimea fiecărui ton roșu capturat în activități de pescuit recreativ, și transmite Comisiei datele pentru anul precedent până la data de 30 iunie a fiecărui an. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.(5)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a asigura, în cea mai mare măsură posibilă, eliberarea tonului roșu, în special a puietului, capturat viu în cadrul pescuitului recreativ. Tonul roșu debarcat este întreg, fără branhii și/sau eviscerat.Articolul 25Capturarea, marcarea și eliberarea(1)Prin derogare de la articolul 23 alineatul (1), statele membre care autorizează pescuitului de tipul capturare urmată de eliberare în Oceanul Atlantic de Nord-Est, efectuat exclusiv de către nave de pescuit recreativ, pot permite numai unui număr limitat de nave de pescuit recreativ să vizeze pescuitul de ton roșu cu scopul capturării, marcării și eliberării, fără a fi necesar să le aloce o cotă specifică. Aceste nave operează în contextul unui proiect științific al unui institut de cercetare integrat într-un program de cercetare științifică. Rezultatele proiectului sunt comunicate autorităților competente din statul membru de pavilion.(2)Nu se consideră că navele care efectuează activități de cercetare științifică în cadrul programului de cercetare al ICCAT privind tonul roșu efectuează activități de capturare, marcare și eliberare, astfel cum sunt menționate la alineatul (1).(3)Statele membre care autorizează activități de capturare, marcare și eliberare:(a)transmit descrierea acestor activități și măsurile aplicabile acestora ca parte integrantă din planurile lor de pescuit și inspecție menționate la articolele 12 și 15;(b)monitorizează îndeaproape navele în cauză pentru a se asigura că respectă dispozițiile prezentului regulament;(c)se asigură că operațiunile de marcare și eliberare sunt efectuate de personal instruit pentru a asigura o rată ridicată de supraviețuire a exemplarelor; și(d)transmit anual un raport Comisiei cu privire la activitățile științifice efectuate, cu cel puțin 50 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor. Comisia transmite raportul ICCAT cu 60 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor.(4)Orice ton roșu care moare în timpul activităților de capturare, marcare și eliberare se raportează și este dedus din cota statului membru de pavilion.CAPITOLUL VMĂSURI DE CONTROLSECȚIUNEA 1LISTELE ȘI REGISTRELE NAVELOR ȘI CAPCANELORArticolul 26Listele și registrele navelor(1)Statele membre transmit în fiecare an Comisiei, pe cale electronică, cu o lună înainte de începutul perioadei de autorizare, următoarele liste cu nave în formatul stabilit în cea mai recentă versiune a Orientărilor ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html pentru prezentarea datelor și a informațiilor:(a)o listă cu toate navele de pescuit autorizate să pescuiască în mod activ ton roșu; și(b)o listă cu toate celelalte nave de pescuit utilizate în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu.Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT cu 15 zile înainte de începutul activității de pescuit, astfel încât navele respective să poată fi înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate și, dacă este cazul, în registrul ICCAT al navelor cu o lungime totală de minimum 20 de metri autorizate să opereze în zona reglementată de convenție.(2)În cursul unui an calendaristic, o navă de pescuit poate fi înscrisă pe ambele liste menționate la alineatul (1), condiția fiind să nu fie înscrisă pe ambele liste în același timp.(3)Informațiile cu privire la navele de pescuit menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) conțin numele navei și numărul din Registrul flotei UE (CFR), astfel cum este definit în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei din 6 februarie 2017 privind registrul flotei de pescuit a Uniunii (JO L 34, 9.2.2017, p. 9)..(4)Comisia nu acceptă nicio transmitere retroactivă.(5)Nu se acceptă modificarea ulterioară a listelor menționate la alineatele (1) și (3) în cursul unui an calendaristic decât în cazul în care nava de pescuit notificată este împiedicată să participe la activitățile de pescuit din motive operaționale legitime sau din motive de forță majoră. În astfel de circumstanțe, statul membru în cauză informează de îndată Comisia, furnizând:(a)detaliile complete ale navei (navelor) de pescuit care urmează să înlocuiască nava de pescuit respectivă; și(b)o expunere completă a motivului care justifică înlocuirea și toate documentele sau referințele justificative relevante.(6)Comisia modifică, dacă este necesar, pe tot parcursul anului, informațiile cu privire la navele menționate la alineatul (1), prin furnizarea unor informații actualizate Secretariatului ICCAT, în conformitate cu articolul 7 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2017/2403.Articolul 27Autorizațiile de pescuit pentru nave(1)Statele membre emit autorizații de pescuit navelor incluse pe una dintre listele descrise la articolul 26 alineatele (1) și (5). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII și sunt emise în formatul stabilit în anexa respectivă. Statele membre se asigură că informațiile din autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite de prezentul regulament.(2)Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (6), se consideră că navele de pescuit ale Uniunii care nu sunt înscrise în registrele ICCAT menționate la articolul 26 alineatul (1) nu sunt autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(3)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru ton roșu eliberată unei nave și poate impune navei să se îndrepte imediat către un port indicat de acesta în cazul în care cota individuală atribuită navei este considerată a fi epuizată.Articolul 28Listele și registrele capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu(1)Fiecare stat membru transmite Comisiei, pe cale electronică, ca parte a planurilor lor de pescuit, o listă cu capcanele autorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT pentru ca respectivele capcane să poată fi înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu.(2)Statele membre emit autorizații de pescuit pentru capcanele incluse în lista menționată la alineatul (1). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII în formatul prevăzut în aceeași anexă. Statele membre se asigură că informațiile cuprinse în autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite în prezentul regulament.(3)Capcanele din Uniune care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu sunt considerate ca fiind neautorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Sunt interzise păstrarea la bord, transferul, plasarea în cuști sau debarcarea tonului roșu capturat de acele capcane.(4)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru tonul roșu emisă capcanelor atunci când cota care le-a fost atribuită este considerată a fi epuizată.Articolul 29Informații referitoare la activitățile de pescuit(1)Până la data de 15 iulie a fiecărui an, fiecare stat membru transmite Comisiei informații detaliate cu privire la capturile de ton roșu efectuate în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în anul precedent. Comisia transmite aceste informații ICCAT până la data de 31 iulie a fiecărui an. Aceste informații cuprind:(a)numele și numărul ICCAT al fiecărei nave de capturare;(b)perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor) fiecărei nave de capturare;(c)capturile totale ale fiecărei nave de capturare, inclusiv capturile egale cu zero, în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor);(d)numărul total de zile în care fiecare navă de capturare a pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor); și(e)capturile totale în afara perioadei de valabilitate a autorizației (capturi accidentale).(2)În cazul navelor de pescuit aflate sub pavilionul lor, care nu au fost autorizate să pescuiască activ ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, dar care au capturat ton roșu sub formă de capturi accidentale, statele membre trimit următoarele informații Comisiei:(a)numele și numărul ICCAT sau, dacă nu sunt înregistrate la ICCAT, numărul național de înregistrare al navelor; și(b)capturile totale de ton roșu.(3)Statele membre transmit Comisiei orice informație cu privire la toate navele care nu sunt prevăzute la alineatele (1) și (2), dar despre care se știe sau se presupune că au pescuit ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT imediat ce devin disponibile.Articolul 30Operațiunile comune de pescuit(1)Orice operațiune comună de pescuit care vizează tonul roșu este permisă numai dacă navele participante sunt autorizate de statul (statele) membru (membre) de pavilion. Pentru a fi autorizată, fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă trebuie să fie echipată pentru pescuitul de ton roșu, să dețină o cotă individuală și să respecte obligațiile de raportare stabilite la articolul 32.(2)Cota alocată unei operațiuni comune de pescuit este egală cu totalul cotelor alocate navelor de pescuit cu plasă-pungă participante.(3)Navele de pescuit cu plasă-pungă din Uniune nu participă la operațiuni comune de pescuit cu nave de pescuit cu plasă-pungă din alte PCC.(4)Formularul de solicitare a autorizației de a participa la o operațiune comună de pescuit este prevăzut în anexa IV. Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a obține următoarele informații din parte navei (navelor) sale de pescuit cu plasă-pungă care participă la operațiunea comună de pescuit:(a)perioada de autorizare solicitată pentru operațiunea comună de pescuit;(b)identitatea operatorilor implicați;(c)cotele individuale ale navelor;(d)cheia de repartizare a capturilor între nave; și(e)informații privind fermele piscicole de destinație.(5)Cu cel puțin 10 zile înainte de începutul operațiunii comune de pescuit, fiecare stat membru transmite Comisiei informațiile menționate la alineatul (4) în formatul prevăzut în anexa IV. Cu cel puțin 5 zile înainte de începutul operațiunii de pescuit, Comisia transmite informațiile respective Secretariatului ICCAT și statului de pavilion al celorlalte nave de pescuit care participă la operațiunea comună de pescuit.(6)În cazuri de forță majoră, termenele prevăzute la alineatul (5) nu se aplică informațiilor privind fermele piscicole de destinație. În astfel de cazuri, statele membre transmit Comisiei o versiune actualizată a informațiilor respective de îndată ce acest lucru este posibil, alături de o descriere a evenimentelor care au constituit forța majoră. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.SECȚIUNEA 2ÎNREGISTRAREA CAPTURILORArticolul 31Cerințele de înregistrare(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune păstrează un jurnal de pescuit pentru operațiunile lor, în conformitate cu articolele 14, 15, 23 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și cu partea A din anexa II la prezentul regulament.(2)Comandanții remorcherelor, ai navelor auxiliare și ai navelor de prelucrare din Uniune își înregistrează activitățile în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa II părțile B, C și D.Articolul 32Rapoartele de captură transmise de comandanți și de operatorii capcanelor(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune care pescuiesc activ transmit statului membru de pavilion, prin mijloace electronice, rapoarte zilnice privind capturile pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Aceste rapoarte nu sunt obligatorii pentru navele din port, cu excepția cazului în care participă la o operațiune comună de pescuit. Datele din rapoarte trebuie luate din jurnale de bord și includ data, ora, poziția (latitudine și longitudine) și greutatea, precum și numărul de exemplare de ton roșu capturat în zona reglementată de convenție, inclusiv exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Comandanții trimit rapoartele în formatul stabilit în anexa III sau într-un format cerut de statul membru.(2)Comandanții navelor de pescuit cu plasă-pungă întocmesc rapoartele zilnice menționate la alineatul (1) pentru fiecare operațiune de pescuit, inclusiv pentru operațiunile în cazul cărora capturile au fost egale cu zero. Rapoartele sunt transmise de către comandantul navei sau de către reprezentanții săi autorizați statului membru de pavilion până la ora 9.00 GMT pentru ziua precedentă.(3)Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați care pescuiesc activ ton roșu întocmesc rapoarte zilnice care trebuie să fie transmise statelor lor membre de pavilion la fiecare 48 de ore, prin mijloace electronice, pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Rapoartele respective trebuie să includă numărul din registrul ICCAT al capcanei, data și ora capturii, greutatea și numărul exemplarelor de ton roșu capturat, inclusiv capturile egale cu zero, exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați transmit aceste informații în formatul prevăzut în anexa III.(4)Comandanții navelor de pescuit, altele decât navele de pescuit cu plasă-pungă, transmit statelor lor membre de pavilion rapoartele menționate la alineatul (1) până, cel târziu, marți, la ora 12.00 UTC, pentru săptămâna precedentă care se încheie duminică.SECȚIUNEA 3DEBARCĂRI ȘI TRANSBORDĂRIArticolul 33Porturile desemnate(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu desemnează porturi unde sunt autorizate operațiunile de debarcare sau de transbordare a tonului roșu. Informațiile privind porturile desemnate sunt incluse în planul anual de pescuit menționat la articolul 11. Statele membre informează Comisia, fără întârziere, cu privire la orice modificare a informațiilor privind porturile desemnate. Comisia comunică aceste informații Secretariatului ICCAT, fără întârziere.(2)Pentru ca un port să fie port desemnat, statul membru al portului se asigură că sunt îndeplinite condițiile următoare:(a)s-au stabilit orare de debarcare și de transbordare sta;(b)s-au stabilit locuri de debarcare și de transbordare; și(c)s-au stabilit proceduri de inspecție și de supraveghere, care să asigure prezența inspectorilor la toate orele de debarcare și transbordare și în toate locurile de debarcare și transbordare, în conformitate cu articolul 35.(3)Se interzice debarcarea sau transbordarea de pe navele de capturare, precum și de pe navele de prelucrare și navele auxiliare, a oricărei cantități de ton roșu pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, în orice alt loc diferit de porturile desemnate de PCC și de statele membre. În mod excepțional, tonul roșu mort, recoltat dintr-o capcană/cușcă, poate fi transportat către o navă de prelucrare prin intermediul unei nave auxiliare, în măsura în care transportul are loc în prezența autorității de control.Articolul 34Notificarea prealabilă a debarcărilor(1)Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se aplică comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime de cel puțin 12 metri și care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26. Notificarea prealabilă prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se trimite autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze.(2)Înainte de intrarea în port, comandanții sau reprezentanții comandanților navelor de pescuit ale Uniunii care au o lungime mai mică de 12 metri, precum și ai navelor de prelucrare și ai navelor auxiliare înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 transmit cel puțin informațiile de mai jos, cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în port, autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze:(a)ora de sosire estimată;(b)cantitatea estimată de ton roșu păstrată la bord;(c)informații despre zona geografică în care au fost efectuate capturile;(d)numărul de identificare extern și numele navelor de pescuit.(3)În cazul în care statele membre sunt autorizate, în temeiul legislației aplicabile a Uniunii, să aplice o perioadă de preaviz mai scurtă decât perioada de patru ore înainte de ora estimată a sosirii, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi notificate în momentul devenit aplicabil pentru notificarea prealabilă sosirii. Dacă zonele de pescuit se află la mai puțin de patru ore distanță de port, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi modificate oricând înainte de sosire.(4)Autoritățile statului membru al portului țin un registru cu toate notificările prealabile din anul curent.(5)Toate debarcările din Uniune sunt controlate de către autoritățile de control relevante din statul membru al portului și un procentaj este inspectat pe baza unui sistem de evaluare a riscurilor, ținându-se seama de cote, de dimensiunea flotei și de efortul de pescuit. Informațiile complete cu privire la un astfel de sistem de control adoptat de fiecare stat membru sunt stabilite în planul anual de inspecție menționat la articolul 14.(6)Comandanții unei nave de capturare din Uniune, indiferent de lungimea totală a navei, transmit, în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare, o declarație de debarcare autorităților competente din statul membru sau din PCC în care are loc debarcarea, precum și statului lor membru de pavilion. Comandanții navelor de capturare sunt responsabili să se asigure că declarația include informații complete și exacte și confirmă acest lucru. Ca cerință minimă, declarația de debarcare precizează cantitățile de ton roșu debarcate și zona în care au fost capturate. Toate capturile debarcate se cântăresc. Statul membru al portului transmite un raport de debarcare autorităților statului membru de pavilion sau ale PCC în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare.Articolul 35Transbordări(1)Transbordarea pe mare de către navele de capturare ale Uniunii care au la bord ton roșu sau de către navele țărilor terțe în apele Uniunii este interzisă în toate circumstanțele.(2)Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute la articolul 52 alineatele (2) și (3) și la articolele 54 și 57 din Regulamentul (UE) 2017/2107, navele de pescuit transbordează capturile de ton roșu doar în porturile desemnate, astfel cum sunt menționate la articolul 33 din prezentul regulament.(3)Comandantul navei de pescuit receptoare sau reprezentantul său furnizează autorităților competente din statul portului, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora de sosire în port estimată, informațiile enumerate în modelul de declarație de transbordare prevăzut în anexa V. Orice transbordare necesită autorizația prealabilă din partea statului membru de pavilion sau din partea PCC de pavilion a navei de pescuit care efectuează transbordarea în cauză. În plus, în momentul transbordării, comandantul navei care efectuează transbordarea își informează statul membru de pavilion sau PCC cu privire la datele solicitate în anexa V.(4)Statul membru al portului inspectează nava receptoare la sosire și verifică documentația și cantitățile aferente operațiunii de transbordare.(5)Comandanții navelor de pescuit din Uniune completează și transmit statelor membre de pavilion declarația de transbordare ICCAT în termen de 15 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare. Comandanții navelor de pescuit care efectuează transbordarea completează declarația de transbordare ICCAT în conformitate cu anexa V. Declarația de transbordare include numărul de referință al eBCD pentru a facilita verificarea încrucișată a datelor incluse în aceasta.(6)Statul portului transmite un raport de transbordare autorității statului de pavilion sau a PCC de care aparține nava de pescuit care efectuează transbordarea, în termen de 5 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare.(7)Toate transbordările sunt inspectate de către autoritățile competente din porturile desemnate ale statelor membre.SECȚIUNEA 4OBLIGAȚIILE DE RAPORTAREArticolul 36Rapoartele săptămânale cu privire la cantitățiFiecare stat membru transmite Comisiei rapoarte săptămânale de captură. Aceste rapoarte includ datele cerute în temeiul articolului 32 privind capcanele, navele cu plasă-pungă și alte nave de capturare. Informațiile ▌ sunt structurate pe tipuri de unelte de pescuit ▌. Comisia transmite de îndată respectivele informații Secretariatului ICCAT.Articolul 37Informațiile cu privire la epuizarea cotelor(1)Pe lângă respectarea articolului 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit a atins 80 % din cota alocată.(2)Pe lângă respectarea articolului 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit sau una dintre operațiunile comune de pescuit ori una dintre navele de pescuit cu plasă-pungă și-a epuizat cota alocată. Aceste informații sunt însoțite de documente oficiale emise de statul membru, prin care acesta atestă faptul că a dispus întreruperea activității de pescuit sau chemarea în port a flotei, a grupei de unelte de pescuit, a operațiunii comune de pescuit sau a navelor care dispun de o cotă individuală, indicând în mod clar data și ora încetării activității.(3)Comisia notifică Secretariatului ICCAT datele la care a fost epuizată cota de ton roșu a Uniunii.SECȚIUNEA 5PROGRAMELE DE OBSERVAREArticolul 38Programul național de observare(1)Fiecare stat membru se asigură că trimiterea de observatori naționali, care au asupra lor un document oficial de identificare, pe navele și capcanele active în pescuitul de ton roșu acoperă cel puțin:(a)20 % din traulerele sale pelagice active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(b)20 % din navele sale de pescuit cu paragate active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(c)20 % din navele sale de pescuit cu momeală active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(d)100 % din remorchere;(e)100 % din operațiunile de recoltare din capcane.Statele membre cu mai puțin de cinci nave de capturare aparținând categoriilor enumerate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) și autorizate să pescuiască ton roșu în mod activ se asigură că desfășurarea observatorilor naționali acoperă cel puțin 20 % din timpul în care navele sunt active în pescuitul de ton roșu.(2)Sarcinile observatorului național sunt, în special, următoarele:(a)monitorizarea conformării cu prezentul regulament de către navele de pescuit și capcane;(b)înregistrarea și raportarea activității de pescuit, inclusiv următoarele elemente:(a)cantitatea capturii (inclusiv capturile accidentale) și repartizarea capturilor (păstrate la bord sau aruncate înapoi în mare, moarte sau vii);(b)zona în care s-a efectuat captura, cu precizarea latitudinii și longitudinii;(c)măsurarea efortului (de exemplu, numărul de lansări, numărul de cârlige), conform definiției din Manualul ICCAT al operațiunilor pentru diferite unelte;(d)data efectuării capturii;(c)verificarea datelor consemnate în jurnalul de bord;(d)reperarea și consemnarea navelor care ar putea practica un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare ale ICCAT.(3)Pe lângă sarcinile menționate la alineatul (2), observatorii naționali desfășoară activități științifice, inclusiv colectarea datelor necesare, pe baza orientărilor primite de la SCRS.(4)Datele și informațiile colectate în cadrul programului de observare al fiecărui stat membru sunt furnizate Comisiei, care le va transmite către SCRS sau către Secretariatul ICCAT, după cum este necesar.(5)În sensul alineatelor (1)-(3), fiecare stat membru asigură următoarele:(a)acoperirea reprezentativă, în timp și spațiu, pentru a garanta obținerea de către Comisie a unor date și informații adecvate și corespunzătoare cu privire la capturi, la efort și la alte aspecte științifice și de gestionare, luând în considerare caracteristicile flotelor și ale activităților de pescuit;(b)protocoale solide de culegere a datelor;(c)instruirea și abilitarea corespunzătoare a observatorilor înainte ca aceștia să fie trimiși pe teren;(d)perturbarea minimă, în măsura posibilului, a operațiunilor desfășurate de navele și capcanele care pescuiesc în zona reglementată de convenție.Articolul 39Programul regional de observare al ICCAT(1)Statele membre asigură punerea în aplicare eficace a programului regional de observare al ICCAT, astfel cum este prevăzut în prezentul articol și în anexa VIII.(2)Statele membre asigură prezența unui observator regional al ICCAT:(a)pe toate navele de pescuit cu plasă-pungă autorizate să pescuiască ton roșu;(b)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu de pe nave de pescuit cu plasă-pungă;(c)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu din capcane în cuști de transport;(d)în cursul tuturor transferurilor de la o fermă piscicolă la alta;(e)în cursul tuturor operațiunilor de plasare a tonului roșu în cuști din ferme piscicole;(f)în cursul tuturor operațiunilor de recoltare a tonului roșu din ferme piscicole; și(g)în cursul operațiunilor de eliberare a tonului din cuștile de creștere în mare.(3)Navele cu plasă-pungă pe care nu este prezent un observator regional al ICCAT nu sunt autorizate să pescuiască ton roșu.(4)Statele membre se asigură că un observator regional al ICCAT este repartizat fiecărei ferme piscicole în cursul întregii perioade în care se desfășoară operațiunile de plasare în cuști. În cazurile de forță majoră și în urma confirmării circumstanțelor care constituie forță majoră de către statul membru în care se află ferma piscicolă, un observator regional al ICCAT poate fi repartizat mai multor ferme piscicole concomitent pentru a asigura continuitatea operațiunilor de creștere, dacă se garantează că observatorul își îndeplinește corespunzător sarcinile care îi revin. Totuși, statul membru responsabil de fermele piscicole solicită imediat trimiterea unui observator regional suplimentar.(5)Observatorii regionali ai ICCAT au, în special, următoarele sarcini:(a)observarea și monitorizarea operațiunilor de pescuit și de creștere în conformitate cu măsurile relevante de conservare și gestionare ale ICCAT, inclusiv prin accesul la înregistrările camerelor stereoscopice din momentul plasării în cuști, care permit măsurarea lungimii și estimarea greutății corespunzătoare;(b)semnarea declarațiilor ICCAT de transfer și a BCD-urilor atunci când informațiile incluse în aceste documente corespund observațiilor lor. În caz contrar, observatorul regional al ICCAT își menționează prezența pe declarațiile de transfer și pe BCD-uri, precum și motivele dezacordului, citând în special norma (normele) sau procedura (procedurile) care nu a(u) fost respectată (respectate);(c)desfășurarea de activități științifice, inclusiv prelevarea de probe, conform orientărilor primite de la SCRS.(6)Comandanții, echipajul și operatorii fermei, capcanei și navei nu obstrucționează, intimidează, deranjează sau influențează, prin niciun mijloc, observatorii regionali pe parcursul exercitării atribuțiilor acestora.SECȚIUNEA 6OPERAȚIUNILE DE TRANSFERArticolul 40Autorizația de transfer(1)Înainte de orice operațiune de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului ori reprezentanții acestuia sau operatorul fermei piscicole ori al capcanei de unde se efectuează transferul transmit statului membru de pavilion sau statului membru responsabil de ferma piscicolă sau de capcană o notificare prealabilă de transfer, care indică:(a)numele navei de capturare sau al fermei piscicole ori al capcanei și numărul din registrul ICCAT;(b)ora estimată a transferului;(c)cantitatea estimată de ton roșu care urmează să fie transferată;(d)informații despre poziția geografică (latitudine/longitudine) în care se va efectua transferul, precum și numerele de identificare ale cuștilor;(e)numele remorcherului, numărul de cuști remorcate și numărul din registrul ICCAT, după caz; și(f)portul, ferma piscicolă sau cușca de destinație a tonului roșu.(2)În sensul alineatului (1), statele membre atribuie un număr unic fiecărei cuști de transport. Dacă este necesar să se utilizeze mai multe cuști de transport pentru transferul unei capturi care corespunde unei operațiuni de pescuit, o singură declarație de transfer este necesară, dar se înregistrează toate numerele cuștilor de transport în declarația de transfer, precizându-se clar cantitatea de ton roșu transportată în fiecare cușcă.(3)Numerele cuștilor se emit pe baza unui sistem unic de numerotare care cuprinde cel puțin codul alfa-3 corespunzător statului membru în care se află ferma piscicolă, urmat de trei numere. Numerele unice ale cuștilor sunt permanente și nu sunt transferabile de la o cușcă la alta.(4)Statul membru menționat la alineatul (1) atribuie și comunică comandantului navei de pescuit sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, un număr de autorizație pentru fiecare operațiune de transfer. Numărul autorizației trebuie să includă codul de trei litere al statului membru, patru numere care indică anul și trei litere care indică fie o autorizare pozitivă (AUT), fie una negativă (NEG) urmată de numere consecutive.(5)Statul membru menționat la alineatul (1) autorizează sau refuză să autorizeze transferul în 48 de ore de la depunerea notificării prealabile de transfer. Operațiunea de transfer nu poate începe înainte de eliberarea unei autorizații pozitive prealabile.(6)Autorizația de transfer nu aduce atingere confirmării operațiunii de plasare în cuști.Articolul 41Refuzul autorizației de transfer și eliberarea tonului roșu(1)Statul membru responsabil pentru nava de capturare, remorcher, fermă sau capcană trebuie să refuze să autorizeze transferul dacă, la primirea notificării prealabile a transferului, consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care, conform declarațiilor, a capturat peștele nu a dispus de o cotă suficientă;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau de către capcană ori nu a fost autorizată pentru a fi plasată în cuști;(c)nava de capturare care a declarat că a capturat peștele nu avea o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27 sau(d)remorcherul care, conform declarațiilor, este receptorul transferului de pește nu este înscris în registrul ICCAT al celorlalte nave de pescuit, menționat la articolul 26, sau nu este echipat cu un VMS sau cu un dispozitiv de monitorizare echivalent pe deplin funcțional.(2)Dacă transferul nu este autorizat, statul membru menționat la alineatul (1), după caz, emite imediat un ordin de eliberare comandantului navei de capturare sau de remorcare sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, pentru a-i informa că transferul nu este autorizat și pentru le solicita eliberarea peștilor înapoi în mare în conformitate cu anexa XII.(3)În eventualitatea apariției unei defecțiuni tehnice la sistemul VMS propriu în timpul transportului către fermă, remorcherul este înlocuit cu un alt remorcher cu un VMS pe deplin funcțional sau un nou VMS operațional este instalat sau utilizat, imediat ce acest lucru este posibil, dar nu mai târziu de 72 de ore. Această perioadă de 72 de ore poate fi prelungită, în mod excepțional, în caz de forță majoră sau în cazul unor constrângeri operaționale legitime. Defecțiunea tehnică este comunicată imediat Comisiei, care informează Secretariatul ICCAT. Din momentul în care a fost depistată defecțiunea tehnică până la remedierea acesteia, comandantul sau reprezentantul acestuia comunică la fiecare patru ore autorităților de control din statul membru de pavilion coordonatele geografice actualizate ale navei de pescuit prin mijloace de telecomunicații adecvate.Articolul 42Declarația de transfer(1)La finalul operațiunii de transfer, comandanții navelor de capturare sau ai remorcherelor sau operatorul fermei piscicole sau al capcanei completează și transmit statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI.(2)Formularele de declarație de transfer sunt numerotate de către autoritățile statului membru de care aparțin navele de pescuit, ferma piscicolă sau capcanele de unde se efectuează transferurile. Numărul formularului de declarație cuprinde codul din trei litere al statului membru, urmat de cele patru cifre pentru an, de numărul secvențial din trei cifre și de cele trei litere ITD (SM-20**/xxx/ITD).(3)Declarația de transfer, în original, însoțește transferul peștelui. Un exemplar al declarației este păstrat de nava de capturare sau de capcane și de remorchere.(4)Comandanții navelor care desfășoară operațiuni de transfer își raportează activitățile în conformitate cu anexa II.(5)Informațiile privind peștii morți sunt înregistrate în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XIII.Articolul 43Monitorizarea video(1)Comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorul fermei sau al capcanei se asigură că operațiunile de transfer sunt monitorizate sub apă cu ajutorul unei camere video, în vederea verificării numărului de pești transferați. Înregistrarea video are loc în conformitate cu standardele minime și cu procedurile stabilite în anexa X.(2)Dacă SCRS solicită Comisiei să furnizeze copii ale înregistrărilor video, statele membre furnizează aceste copii ▌Comisiei, care le transmite mai departe SCRS ▌.Articolul 44Verificarea de către observatorii regionali ai ICCAT și desfășurarea anchetelor(1)Observatorii regionali ai ICCAT aflați la bordul navei de capturare și al capcanei, astfel cum se menționează la articolul 39 și în anexa VIII:(a)înregistrează și raportează activitățile de transfer desfășurate;(b)observă și estimează capturile transferate; și(c)verifică înregistrările făcute în autorizația prealabilă de transfer, așa cum se menționează la articolul 40 și în declarația de transfer ICCAT, astfel cum se menționează la articolul 42.(2)În cazurile în care există o diferență numerică de peste 10 % între estimările făcute de observatorul regional sau de autoritățile de control relevante, sau de comandantul navei de capturare ori de remorcare, sau de operatorul capcanei sau al fermei, statul membru responsabil demarează o anchetă. Această anchetă se finalizează înainte de momentul plasării în cuști la fermă sau, în orice caz, în termen de 96 de ore de la deschiderea anchetei, cu excepția cazurilor de forță majoră. Până la obținerea rezultatelor anchetei respective, nu au loc operațiuni de plasare în cuști și nu se validează secțiunea pertinentă din BCD.(3)Cu toate acestea, atunci când înregistrarea video nu are o calitate sau o claritate suficientă pentru estimarea cantităților transferate, căpitanul navei sau operatorul fermei sau al capcanei poate solicita autorităților statului membru responsabil autorizația de a efectua o nouă operațiune de transfer și de a furniza observatorului regional înregistrarea video aferentă. Dacă acest transfer voluntar al controlului nu se încheie cu rezultate satisfăcătoare, statul membru responsabil deschide o anchetă. Dacă, în urma anchetei, se confirmă faptul că calitatea înregistrării video nu permite estimarea cantităților implicate în transfer, autoritățile de control ale statului membru responsabil dispun efectuarea unei alte operațiuni de transfer de control și furnizează înregistrarea video aferentă observatorului regional al ICCAT. Noile transferuri se efectuează sub forma unor transferuri de control până în momentul în care calitatea înregistrării video va permite estimarea cantităților transferate.(4)Fără a aduce atingere verificărilor efectuate de inspectori, observatorul regional ICCAT semnează declarația de transfer numai atunci când observațiile sale sunt în conformitate cu măsurile de conservare și gestionare ale ICCAT, iar informațiile conținute în declarația de transfer sunt în concordanță cu observațiile sale și includ o înregistrare video conformă în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3). Observatorul ICCAT verifică, de asemenea, dacă declarația ICCAT de transfer este transmisă comandantului remorcherului sau operatorului fermei piscicole ori reprezentantului capcanei, după caz. Dacă observatorul ICCAT nu este de acord cu declarația de transfer, el trebuie să indice în declarațiile de transfer și în BCD prezența sa și motivele dezacordului, menționând în special regula (regulile) sau procedura (procedurile) care nu au fost respectate(5)La finalul operațiunii de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorii fermei piscicole sau ai capcanei completează și transmit declarația statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI. Statele membre transmit declarația de transfer Comisiei ▌.Articolul 45Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri operaționale pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 7OPERAȚIUNILE DE PLASARE ÎN CUȘTIArticolul 46Autorizația de plasare în cuști și posibilul refuz de acordare a autorizației(1)Înainte de începerea operațiunilor de plasare în cuști, se interzice ancorarea cuștilor de transport la mai puțin de 0,5 mile marine de instalațiile de creștere. În acest sens, coordonatele geografice care corespund poligonului în care este situată ferma piscicolă trebuie să fie disponibile în planurile de gestionare a activității de creștere menționate la articolul 15.(2)Înainte de orice operațiune de plasare în cuști, statul membru responsabil pentru fermă solicită aprobarea plasării în cuști de către statul membru sau PCC responsabilă pentru nava de capturare sau capcana care a prins tonul roșu care urmează să fie plasat în cuști.(3)Autoritatea competentă din statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe plasarea în cuști în cazul în care consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care a capturat peștele nu deținea o cotă suficientă pentru tonul roșu;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau capcană; sau(c)nava de capturare sau capcana care a declarat că a capturat peștele nu are o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27.(4)În cazul în care statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe operațiunea de plasare în cuști, acesta:(a)informează autoritatea competentă din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă; și(b)solicită autorității competente să facă demersurile necesare pentru confiscarea capturilor și eliberarea în mare a peștelui.(5)Plasarea în cuști nu poate începe fără aprobarea emisă în termen de o zi lucrătoare de la solicitare de către statul membru sau PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană, sau de către statul membru responsabil pentru fermă, dacă acest lucru a fost convenit cu autoritățile statului membru sau cu PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană. Dacă în termen de o zi lucrătoare nu se primește niciun răspuns de la autoritățile statului membru sau ale PCC responsabilă pentru nava de capturare sau pentru capcană, operațiunea de plasare în cuști poate fi autorizată de către PCC sau de către statul membru responsabil pentru fermă.(6)Peștele va fi plasat în cuști înainte de data de 22 august a fiecărui an, cu excepția cazului în care autoritățile competente ale statului membru sau ale PCC de care aparține ferma piscicolă furnizează motive valide, inclusiv forța majoră, care însoțesc raportul de plasare în cuști atunci când acesta este transmis. În orice caz, peștele nu va fi plasat în cuști după data de 7 septembrie a fiecărui an.Articolul 47Documentele privind capturile de ton roșuStatele membre de care aparțin fermele piscicole interzic operațiunile de plasare a tonului roșu în cuști dacă acestea nu sunt însoțite de documentele solicitate de ICCAT în cadrul programului de documentare a capturilor prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 640/2010. Documentele trebuie să fie exacte și complete și trebuie să fie confirmate și validate de către autoritățile din statul membru sau ale PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcane.Articolul 48InspecțiileStatele membre de care aparțin fermele piscicole iau măsurile necesare pentru inspectarea fiecărei operațiuni de plasare în cuști care are loc în fermele piscicole.Articolul 49Monitorizarea videoStatele membre de care aparțin fermele piscicole se asigură că operațiunile de plasare în cuști sunt monitorizate sub apă, de către autoritățile lor de control, cu ajutorul unei camere video. Se efectuează câte o înregistrare video pentru fiecare operațiune de plasare în cuști, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa X.Articolul 50Deschiderea și desfășurarea anchetelorAtunci când există o diferență de număr mai mare de 10 % între estimările efectuate de observatorul regional al ICCAT, de autoritățile de control relevante din statele membre în cauză și/sau de operatorul fermei piscicole, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține nava de capturare și/sau capcana. Statul membru care efectuează anchetele poate utiliza alte informații de care dispune, inclusiv rezultatele programelor de plasare în cuști menționate la articolul 51.Articolul 51Măsurile și programele pentru estimarea cantității de ton roșu care urmează a fi plasat în cuști, în număr și în greutate(1)Statele membre se asigură că un program care utilizează sisteme cu camere stereoscopice sau metode alternative care asigură același nivel de precizie și acuratețe acoperă 100 % dintre operațiunile de plasare în cuști, pentru a estima cantitatea și greutatea peștelui.(2)Programul se desfășoară în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XI. Metodele alternative pot fi folosite doar dacă au fost aprobate de ICCAT în cadrul reuniunii anuale.(3)Statele membre de care aparține ferma piscicolă comunică rezultatele programului statului membru sau PCC de care aparțin navele de capturare, precum și entității care desfășoară programul regional de observare în numele ICCAT.(4)Atunci când rezultatele programului indică o diferență între cantitățile de ton roșu plasat cuști și cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat și/sau transferat, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Dacă nava de capturare sau capcana arborează pavilionul unei alte PCC, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu PCC de pavilion respectivă.(5)Pentru cantitățile plasate în cuști care depășesc cantitățile declarate capturate și transferate, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana transmite un ordin de eliberare, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XII, dacă:(a)ancheta menționată la alineatul (4) nu este finalizată în termen de 10 zile lucrătoare de la comunicarea rezultatelor programului, pentru o singură operațiune de plasare în cuști sau pentru toate operațiunile de plasare în cuști din cadrul unei operațiuni comune de pescuit; sau(b)ancheta indică faptul că numărul de exemplare și/sau greutatea medie de ton roșu depășesc cantitatea de ton roșu care, conform declarațiilor, a fost capturată și transferată.Eliberarea cantității excedentare se efectuează în prezența autorităților de control.(6)Rezultatele programului se utilizează pentru a decide dacă sunt necesare eliberări, iar declarațiile de plasare în cuști și secțiunile relevante din BCD se completează în mod corespunzător. În cazul în care a fost emis un ordin de eliberare, operatorul fermei piscicole solicită prezența unei autorități naționale de control și a unui observator regional al ICCAT pentru monitorizarea eliberării.(7)Statele membre transmit Comisiei rezultatele programului până la data de 1 septembrie a fiecărui an. În caz de forță majoră la plasarea în cuști, statele membre transmit aceste rezultate înainte de 12 septembrie. Comisia transmite aceste informații SCRS până la data de 15 septembrie a fiecărui an, pentru evaluare.(8)Transferul tonului roșu viu dintr-o cușcă de creștere în altă cușcă de creștere nu se efectuează fără aprobarea și prezența autorităților de control din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Fiecare transfer este înregistrat pentru a controla numărul exemplarelor. Autoritățile naționale de control monitorizează aceste transferuri și se asigură că fiecare transfer în cadrul aceleiași ferme piscicole este înregistrat în sistemul eBCD.(9)O diferență mai mare sau egală cu 10 % între cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat de navă sau capcană, și cantitățile stabilite de camera de control la momentul plasării în cuști constituie o posibilă nerespectare a normelor de către nava sau capcana în cauză. Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura monitorizarea corespunzătoare.Articolul 52Declarația de plasare în cuști și raportul privind plasarea în cuști(1)În termen de 72 de ore de la încheierea fiecărei operațiuni de plasare în cuști, un operator al fermei piscicole transmite autorității sale competente o declarație de plasare în cuști, astfel cum se prevede în anexa XIV. ▌(2)Pe lângă declarația de plasare în cuști menționată la alineatul (1), în termen de o săptămână de la finalizarea operațiunii de plasare în cuști, statul membru de care aparține ferma piscicolă transmite un raport privind plasarea în cuști, care conține elementele prevăzute în secțiunea B din anexa XI, statului membru sau PCC ale cărui/cărei nave sau capcane au capturat tonul roșu, precum și Comisiei. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT.(3)În sensul alineatului (2), operațiunea de plasare în cuști nu se consideră finalizată înainte de încheierea unei eventuale anchete care a fost deschisă și înainte de încheierea oricărei eventuale operațiuni de eliberare pentru care a fost emis un ordin.Articolul 53Transferurile în cadrul aceleiași ferme piscicole și controale aleatorii(1)Statele membre de care aparțin fermele piscicole implementează un sistem de trasabilitate, care include înregistrarea video a transferurilor interne.(2)Pe baza unei analize a riscurilor, autoritățile de control ale statelor membre de care aparțin fermele piscicole efectuează controale aleatorii privind tonul roșu ținut în cuști între momentul finalizării operațiunilor de plasare în cuști dintr-un an și prima operațiune de plasare în cuști din anul următor.(3)În sensul alineatului (2), fiecare stat membru de care aparțin ferme piscicole stabilește un procent minim pentru peștele care trebuie controlat. Procentul respectiv este prevăzut în planul anual de inspecție menționat la articolul 14. Fiecare stat membru transmite Comisiei rezultatele controalelor aleatorii efectuate în fiecare an. Comisia transmite aceste rezultate Secretariatului ICCAT în luna aprilie a anului următor perioadei căreia îi corespunde cota.Articolul 54Accesul la înregistrările video și cerințele privind înregistrările video(1)Fiecare stat membru responsabil pentru fermă se asigură că înregistrările video menționate la articolele 49 și 51 sunt puse la dispoziția inspectorilor naționali, precum și a inspectorilor regionali și ai ICCAT și a observatorilor naționali ai ICCAT.(2)Fiecare stat membru de care aparțin fermele piscicole ia măsurile necesare pentru a evita înlocuirea, editarea sau manipularea înregistrării video originale.Articolul 55Raportul anual privind plasarea în cuștiStatele membre care fac obiectul obligației de a transmite declarațiile și rapoartele privind plasarea în cuști în temeiul articolului 52 trimit Comisiei, în fiecare an, până la 31 iulie pentru anul precedent, un raport de sinteză privind plasarea în cuști. Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT înainte de data de 31 august a fiecărui an. Raportul conține următoarele informații:(a)cantitatea totală de ton roșu plasat în cuști de fiecare fermă piscicolă, inclusiv pierderile, exprimate ca număr și greutate, din timpul transportului către cuști ale fiecărei ferme piscicole, efectuat de nave de pescuit sau de capcane;(b)lista navelor care pescuiesc, furnizează sau transportă ton roșu în scopuri de creștere (numele navei, pavilionul, numărul licenței, tipul uneltelor de pescuit) și a capcanelor;(c)rezultatele programului de eșantionare pentru estimarea numărului în funcție de dimensiune pentru tonul roșu capturat, precum și data, ora și zona în care a avut loc captura și metoda de pescuit utilizată, în vederea îmbunătățirii statisticilor în scopul evaluării stocului.Programul de eșantionare necesită ca eșantionarea în funcție de dimensiune (lungime și greutate) din cuști să se efectueze pe baza unui singur eșantion (= 100 de exemplare) la fiecare 100 de tone de pește viu sau pe baza unui eșantion de 10 % din numărul total de pești plasați în cuști. Eșantionul în funcție de mărime se colectează cu ocazia recoltării la ferma piscicolă, iar de la peștii morți în timpul transportului, în conformitate cu Orientările ICCAT pentru prezentarea datelor și a informațiilor. Pentru peștele crescut mai mult de un an, sunt stabilite alte metodologii suplimentare de eșantionare. Eșantionarea se desfășoară în cursul oricărei recoltări și acoperă toate cuștile;(d)cantitățile de ton roșu plasat în cuști și estimarea ratei de creștere și a mortalității în captivitate, precum și cantitățile vândute exprimate în tone. Aceste informații sunt furnizate pentru fiecare fermă piscicolă;(e)cantitățile de ton roșu închise în cuști în anul anterior; și(f)cantitățile, defalcate în funcție de originea lor, comercializate în cursul anului precedent.Articolul 56Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 8MONITORIZARE ȘI SUPRAVEGHEREArticolul 57Sistemul de monitorizare a navelor(1)Prin derogare de la articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre de pavilion pun în aplicare un sistem de monitorizare a navelor (VMS) pentru navele lor de pescuit cu o lungime totală egală cu cel puțin 12 metri, în conformitate cu anexa XV.(2)Navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 metri care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (a) sau pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (b) încep să transmită date VMS către ICCAT cu cel puțin 5 zile înainte de perioada de autorizare și continuă să transmită datele respective timp de cel puțin 5 zile după perioada de autorizare, cu excepția cazului în care Comisiei i se transmite în prealabil o cerere de eliminare a navei din registrul ICCAT al navelor.(3)Din rațiuni de control, căpitanul sau reprezentantul său trebuie să se asigure că transmiterea datelor VMS de la navele de capturare autorizate să pescuiască activ ton roșu nu se întrerupe atunci când navele se află în port, cu excepția cazului în care există un sistem de declarare a intrărilor și a ieșirilor navelor din port.(4)Statele membre se asigură că centrele lor de monitorizare a pescuitului înaintează Comisiei și unui organism desemnat de aceasta, în timp real și în formatul https data feed, mesajele VMS primite de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor. Comisia transmite mesajele respective Secretariatului ICCAT pe cale electronică.(5)Statele membre se asigură că:(a)mesajele VMS de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor sunt înaintate Comisiei cel puțin o dată la două ore;(b)în cazul unor defecțiuni tehnice ale VMS, mesajele alternative de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor, care sunt primite în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011, sunt transmise Comisiei în termen de 24 de ore de la primirea acestora de către centrele lor de monitorizare a pescuitului;(c)mesajele transmise Comisiei sunt numerotate în mod secvențial (cu un identificator unic) pentru a se evita duplicarea;(d)mesajele transmise Comisiei sunt în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011.(6)Fiecare stat membru se asigură că toate mesajele puse la dispoziția navelor sale de inspecție sunt tratate în mod confidențial și se limitează la operațiunile de inspecție pe mare.SECȚIUNEA 9Inspecțiile și asigurarea respectării normelorArticolul 58Programul ICCAT de inspecție comună internațională(1)Activitățile de inspecție comună internațională se realizează în conformitate cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională (programul ICCAT), pentru controlul internațional în afara apelor aflate sub jurisdicție națională, astfel cum se prevede în anexa IX la prezentul regulament.(2)Statele membre ale căror nave de pescuit sunt autorizate să desfășoare operațiuni care vizează tonul roșu repartizează inspectori și efectuează inspecții pe mare în cadrul programului ICCAT.(3)Dacă, în orice moment, există peste 15 nave de pescuit aflate sub pavilionul unui stat membru care desfășoară activități de pescuit de ton roșu în zona reglementată de convenție, statul membru vizat trimite la fața locului, pe baza unei evaluări a riscurilor, o navă de inspecție în scopul inspecției și al controlului pe mare în zona reglementată de convenție pe toată durata prezenței acelor nave în zona respectivă. Se consideră că această obligație a fost îndeplinită atunci când statele membre cooperează pentru trimiterea la fața locului a unei nave de inspecție sau când o navă de inspecție a Uniunii este trimisă în zona reglementată de convenție.(4)Comisia sau un organism desemnat de aceasta poate repartiza programului ICCAT inspectori ai Uniunii.(5)În sensul alineatului (3), Comisia sau un organism desemnat de aceasta coordonează activitățile de supraveghere și de inspecție pentru Uniune. Comisia poate elabora, în coordonare cu statele membre implicate, programe comune de inspecție care să permită Uniunii să își îndeplinească obligația în cadrul programului ICCAT. Statele membre ale căror nave de pescuit desfășoară activități de pescuit al tonului roșu adoptă măsurile necesare pentru a facilita realizarea acestor programe, în special în ceea ce privește resursele umane și materiale necesare, precum și perioadele și zonele geografice în care vor fi utilizate resursele respective.(6)Statele membre aduc la cunoștința Comisiei, până la data de 1 aprilie a fiecărui an, numele inspectorilor și ale navelor de inspecție pe care intenționează să le repartizeze programului ICCAT în cursul anului. Pe baza acestor informații, Comisia, în colaborare cu statele membre, elaborează în fiecare an un plan privind participarea Uniunii la programul ICCAT, pe care îl trimite Secretariatului ICCAT și statelor membre.Articolul 59Inspecțiile efectuate în cazul încălcărilorStatul membru de pavilion se asigură că o inspecție fizică a navei de pescuit care se află sub pavilionul său are loc sub autoritatea sa în porturile sale sau este efectuată de către un inspector desemnat de acesta atunci când nava de pescuit nu se află în unul dintre porturile sale, în cazul în care nava de pescuit:(a)nu a respectat cerințele de înregistrare și raportare stabilite la articolele 31 și 32; sau(b)a încălcat dispozițiile prezentului regulament sau a săvârșit o încălcare gravă menționată la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 60Verificările încrucișate(1)Fiecare stat membru verifică informațiile din rapoartele de inspecție și din rapoartele observatorilor, datele VMS și, după caz, datele e-BCD-urilor, jurnalele navelor de pescuit, documentele de transfer/transbordare și documentele de captură și transmiterea la timp a acestora, în conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(2)Fiecare stat membru efectuează verificări încrucișate ale tuturor operațiunilor de debarcare, transbordare sau de plasare în cuști, efectuând comparații între cantitățile pe specie consemnate în jurnalul de bord al navei de pescuit sau cantitățile pe specie consemnate în declarația de transbordare și cantitățile consemnate în declarația de debarcare sau în declarația de plasare în cuști și orice alt document relevant, precum factura și/sau notele de vânzare.SECȚIUNEA 10Asigurarea respectării normelorArticolul 61Asigurarea respectării normelorFără a aduce atingere articolelor 89 – 91 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și, în special, obligației statelor membre de a lua măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită navă de pescuit, statul membru responsabil de ferma (fermele) piscicolă (piscicole) pentru tonul roșu ia măsurile adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită fermă, în cazul în care s-a stabilit, în conformitate cu dreptul său, că ferma piscicolă respectivă nu respectă dispozițiile articolelor 46 – 56 din prezentul regulament. În funcție de gravitatea încălcării și în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, aceste măsuri pot include, în special, suspendarea sau retragerea autorizației și/sau amenzi. Statele membre comunică orice suspendare sau retragere a unei autorizații Comisiei, care o notifică Secretariatului ICCAT cu scopul de a modifica registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu în consecință.CAPITOLUL 6ComercializareaArticolul 62Măsurile de comercializare(1)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009 și (CE) nr. 1005/2008 și Regulamentului (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1)., sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de debarcare, de import, de export, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă aceste operațiuni nu sunt însoțite de documente exacte, complete și validate prevăzute în prezentul regulament ▌ și în legislația Uniunii de transpunere a normelor ICCAT privind programul de documentare a capturilor de ton roșu.(2)Sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de prelucrare, de export, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă:(a)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unor nave de pescuit sau al unor capcane al căror stat de pavilion nu dispune de o cotă sau de o limită de captură ▌pentru tonul roșu, în temeiul măsurilor de conservare și gestionare ale ICCAT; sau(b)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unei nave de capturare sau al unei capcane în cazul căreia, în momentul capturării, cota individuală sau posibilitățile de pescuit ale statului fuseseră epuizate.(3)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009, (CE) nr. 1005/2008 și (UE) nr. 1379/2013, sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de prelucrare și de export a tonului roșu din fermele piscicole de îngrășare sau de creștere care nu sunt conforme cu regulamentele menționate la alineatul (1).CAPITOLUL 7Dispoziții finaleArticolul 63EvaluareaLa cererea Comisiei, statele membre îi transmit acesteia, fără întârziere, un raport detaliat privind punerea în aplicare a prezentului regulament. Pe baza informațiilor primite de la statele membre, Comisia transmite Secretariatului ICCAT, până la data hotărâtă de ICCAT, un raport detaliat privind punerea în aplicare a Recomandării 19-04 a ICCAT.Articolul 64FinanțareaÎn sensul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1)., prezentul regulament este considerat plan multianual în sensul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.Articolul 65ConfidențialitateDatele colectate care fac obiectul schimburilor de date în cadrul prezentului regulament sunt tratate în conformitate cu normele aplicabile privind confidențialitatea în temeiul articolelor 112 și 113 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 66Procedura de modificare(1)Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 referitoare la modificarea prezentului regulament pentru a-l adapta la măsurile adoptate de ICCAT care au efect obligatoriu asupra uniunii și a statelor membre în ceea ce privește:▌(a)Derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate, în conformitate cu articolul 8;(b)termenele pentru raportarea informațiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (4), articolul 26 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1), articolul 32 alineatele (2) și (3), articolul 35 alineatele (5) și (6), articolul 36, articolul 41 alineatul (3), articolul 44 alineatul (2), articolul 51 alineatul (7), articolul 52 alineatul (2), articolul 55, articolul 57 alineatul (5) litera (b) și la articolul 58 alineatul (6);(c)perioadele sezoanelor de pescuit prevăzute la articolul 17 alineatele (1) și (4);(d)dimensiunea minimă de referință pentru conservare stabilită la articolul 19 alineatele (1) și (2) și la articolul 20 alineatul (1);(e)procentele și parametrii de referință stabiliți la articolul 13, articolul 15 alineatele (3) și (4), articolul 20 alineatul (1), articolul 21 alineatul (2), articolul 38 alineatul (1), articolul 44 alineatul (2), articolul 50 și la articolul 51 alineatul (9);(f)informațiile care trebuie transmise Comisiei menționate la articolul 11 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolul 25 alineatul (3), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (4), articolul 34 alineatul (2), articolul 40 alineatul (1) și la articolul 55;(g)sarcinile observatorilor naționali și ale observatorilor regionali ai ICCAT, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 39 alineatul (5);(h)motivele de refuzare a autorizației de transfer prevăzute la articolul 41 alineatul (1);(i)motivele de confiscare a capturilor și transmiterea ordinului de eliberare a peștelui de la articolul 46 alineatul (4);(j)numărul navelor de la articolul 58 alineatul (3);(k)anexele de la I la XV.(2)Orice modificare adoptată în conformitate cu alineatul (1) se limitează strict la punerea în aplicare în dreptul Uniunii a modificărilor și/sau completărilor la recomandările ICCAT respective care sunt obligatorii pentru Uniune.Articolul 67Exercitarea delegării(1)Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.(2)Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 66 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.(3)Delegarea de competențe menționată la articolul 66 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.(4)Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.(5)De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.(6)Un act delegat adoptat în temeiul articolului 66 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului menționat, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.Articolul 68Procedura comitetului(1)Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.(2)Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.Articolul 69Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001Regulamentul (CE) nr. 1936/2001 se modifică după cum urmează:(a)articolul 3 literele (g)-(j), articolele 4a, 4b și 4c și anexa Ia se elimină.(b)În anexele I și II, cuvintele Ton roșu: Thunnus thynnus se elimină.Articolul 70Modificări ale Regulamentului (UE) 2017/2107În Regulamentul (UE) 2017/2107, se elimină articolul 43.Articolul 71Modificări ale Regulamentului (UE) 2019/833În Regulamentul (UE) 2019/833, se elimină articolul 53.Articolul 72Abrogare(1)Regulamentul (CE) 2016/1627 se abrogă.(2)Trimiterile la regulamentele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se interpretează în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut în anexa XVI.Articolul 73Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare în [a douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la ..., ...Pentru Parlamentul EuropeanPreședintelePentru ConsiliuPreședintele

Image 4C5062021RO14110120210427RO0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Poziția Parlamentului European adoptată la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului.)C5062021RO14210120210427RO0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/819.)C5062021RO14310120210427RO0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei și de abrogare a Deciziei nr. 1312/2013/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/820.)C5062021RO14410120210427RO0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/836.)C5062021RO16010120210428RO0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei Europene,după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,având în vedere avizul Comitetului Economic și Social EuropeanJO C ...,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinarăPoziția Parlamentului European din 28 aprilie 2021.,întrucât:(1)Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22). este de a garanta o exploatare a resurselor biologice marine care oferă condiții economice, de mediu și sociale sustenabile.(2)Prin Decizia 98/392/CE a ConsiliuluiDecizia 98/392/CE a Consiliului din 23 martie 1998 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării și a Acordului din 28 iulie 1994 privind punerea în aplicare a Părții XI din aceasta (JO L 179, 23.6.1998, p. 1)., Uniunea a aprobat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării și Acordul pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migrat, care conțin principii și norme de conservare și gestionare a resurselor marine vii. În cadrul obligațiilor sale internaționale mai ample, Uniunea participă la eforturile depuse în apele internaționale pentru conservarea stocurilor de pește.(3)Uniunea este parte la Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul AtlanticConvenția internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (JO L 162, 18.6.1986, p. 34). (convenția).(4)În cadrul celei de a 21-a reuniuni speciale din 2018, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), instituită prin convenție, a adoptat Recomandarea 18-02 privind instituirea unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (planul de gestionare).Planul de gestionare respectă avizul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) al ICCAT, care prevede că ICCAT ar trebui să instituie un plan multianual de gestionare a stocului în 2018, dat fiind că starea actuală a stocului nu mai pare să necesite măsurile de urgență introduse prin planul de refacere a stocului de ton roșu (instituit prin Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04), fără însă a slăbi măsurile de monitorizare și control existente.(5)Recomandarea 18-02 abrogă Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04 de instituire a unui plan de redresare pentru tonul roșu, care a fost transpusă în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (JO L 252, 16.9.2016, p. 1)..(6)În cadrul celei de a 26-a reuniuni ordinare din 2019, ICCAT a adoptat Recomandarea 19-04 de modificare a planului multianual de gestionare stabilit prin Recomandarea 18-02. Recomandarea 19-04 a ICCAT abrogă și înlocuiește Recomandarea 18-02. Prezentul regulament ar trebui să transpună Recomandarea 19-04 în dreptul Uniunii.(7)Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să transpună, integral sau parțial, după caz, următoarele recomandări ale ICCAT: 06-07Recomandarea ICCAT privind creșterea tonului roșu., 18-10Recomandarea ICCAT privind standardele minime pentru sistemul de monitorizare a navelor în zona Convenției ICCAT., 96-14Recomandarea ICCAT privind conformitatea activităților de pescuit de ton roșu și pește-spadă din Atlanticul de Nord., 13-13Recomandarea ICCAT privind instituirea unui registru ICCAT al navelor cu o lungime totală de 20 de metri sau mai mare autorizate să desfășoare operațiuni în zona convenției. și 16-15Recomandarea ICCAT privind transbordarea..(8)Poziția Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile, pentru a garanta că gestionarea resurselor piscicole se face în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, în special cu obiectivul de refacere progresivă și de menținere a populațiilor de stocuri de pește peste nivelurile de biomasă care pot asigura producția maximă durabilă (MSY), cu obiectivul de a oferi condiții pentru un pescuit viabil și competitiv din perspectivă economică și pentru industria de prelucrare și activitățile desfășurate pe uscat legate de pescuit. Potrivit Raportului pe 2018Raportul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS), Madrid 1-5 octombrie 2018. publicat de SCRS, capturile de ton roșu cu o rată de mortalitate prin pescuit de F0,1 sunt în conformitate cu o mortalitate prin pescuit consecventă cu obținerea producției maxime durabile (Fmsy). Biomasa stocului este considerată a fi la un nivel care asigură producția maximă durabilă. B0,1 fluctuând de la valori peste acest nivel pentru nivelurile de recrutare medii și mici, în timp ce pentru nivelul de recrutare înalt se situează sub acest nivel.(9)Planul de gestionare ia în considerare caracteristicile specifice ale diverselor tipuri de unelte și tehnici de pescuit. În contextul punerii în aplicare a planului de gestionare, Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze activitățile de pescuit costier și utilizarea unor unelte și tehnici de pescuit selective și cu impact redus asupra mediului, în special unelte și tehnici utilizate în cadrul pescuitului tradițional și artizanal, contribuind astfel la asigurarea unui nivel echitabil de trai pentru economiile locale.(10)Ar trebui să se țină seama de caracteristicile și nevoile specifice ale pescuitului artizanal și la scară mică. În plus față de dispozițiile relevante din Recomandarea 19-04 a ICCAT care elimină obstacolele din calea participării navelor costiere la scară mică la pescuitul de ton roșu, statele membre ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o distribuție echitabilă și transparentă a posibilităților de pescuit între flotele la scară mică, cele artizanale și cele mai mari, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(11)Pentru a asigura conformitatea cu politica comună în domeniul pescuitului, au fost adoptate acte legislative la nivelul UE în vederea stabilirii unui sistem de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, care include combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). În special, Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). instituie un sistem al Uniunii de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, bazat pe o abordare globală și integrată, astfel încât să se garanteze respectarea tuturor normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 112, 30.4.2011, p. 1). stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009. Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (JO L 286, 29.10.2008, p. 1). instituie un sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. Aceste regulamente includ deja dispoziții referitoare la licențe și autorizații de pescuit, anumite norme privind sistemele de monitorizare a navelor care acoperă o parte dintre măsurile prevăzute în Recomandarea 19-04 a ICCAT. Prin urmare, nu este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse în prezentul regulament.(12)Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 introduce noțiunea de dimensiune minimă de referință pentru conservare. Pentru a asigura consecvența, ar trebui ca noțiunea de dimensiune minimă definită de ICCAT să fie implementată în dreptul Uniunii ca dimensiune minimă de referință pentru conservare.(13)Conform Recomandării 19-04 a ICCAT, trebuie aruncat înapoi în mare tonul roșu care a fost capturat și care este sub dimensiunea minimă de referință a conservării, același lucru fiind valabil și pentru capturile de ton roșu care depășesc limitele capturilor accidentale stabilite în planurile anuale de pescuit. În scopul respectării de către Uniune a obligațiilor internaționale care îi revin în temeiul ICCAT, articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al ComisieiRegulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (JO L 16, 23.1.2015, p. 23). prevede derogări de la obligația de debarcare a tonului roșu în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) 2015/98 pune în aplicare anumite dispoziții ale Recomandării 19-04 a ICCAT, care stabilește obligația de a arunca înapoi în mare tonul roșu pentru navele care își depășesc cota alocată sau nivelul maxim autorizat de capturi accidentale. Domeniul de aplicare al respectivului regulament delegat include navele implicate în pescuitul de agrement. În consecință, nu este necesar ca prezentul regulament să reglementeze aceste obligații de aruncare și de eliberare înapoi în mare și nu va aduce atingere dispozițiilor corespunzătoare din Regulamentul delegat (UE) 2015/98.(14)Cu ocazia reuniunii anuale din 2018, părțile contractante la convenție au recunoscut nevoia de consolidare a controalelor pentru anumite operațiuni care vizează tonul roșu. În acest sens, cu ocazia reuniunii anuale din 2018, s-a convenit că părțile contractante la convenție responsabile de creștere ar trebui să asigure trasabilitatea integrală a operațiunilor de plasare în cuști și să efectueze controale aleatorii pe baza analizei riscurilor.(15)Regulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2010 de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului (JO L 194, 24.7.2010, p. 1). prevede un document electronic de captură pentru tonul roșu (eBCD), transpunând Recomandarea 09-11 a ICCAT de modificare a Recomandării 08-12. Recomandările 17-09 și 11-20 privind aplicarea eBCD au fost abrogate recent prin Recomandările 18-12 și 18-13. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 640/2010 a devenit caduc, iar Comisia a propus un nou regulament pentru transpunerea celor mai recente norme ICCAT privind eBCD. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să facă trimitere la Regulamentul (UE) nr. 640/2010 ci, în termeni mai generali, la programul de documentare a capturilor recomandat de ICCAT.(16)Având în vedere că anumite recomandări ale ICCAT sunt modificate frecvent de către părțile contractante ale ICCAT și vor fi probabil modificate în continuare în viitor, pentru a transpune rapid în dreptul Uniunii viitoarele recomandări ale ICCAT de modificare sau de completare a planului de gestionare al ICCAT, competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să fie delegată Comisiei, în privința următoarelor aspecte: ▌termenele de raportare a informațiilor, perioadele de timp ale sezoanelor de pescuit; derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate; dimensiunile minime de referință pentru conservare; procentele și parametrii, informațiile care trebuie comunicate Comisiei; sarcinile observatorilor naționali și regionali, motivele de refuzare a autorizației de a transfera pește; motivele pentru confiscarea capturilor și pentru ordonarea eliberării peștelui. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferareJO L 123, 12.5.2016, p. 1.. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(17)Comisia, care reprezintă Uniunea în cadrul reuniunilor ICCAT, își exprimă anual acordul cu privire la o serie de recomandări cu caracter pur tehnic ale ICCAT, în special în ceea ce privește limitările capacității, cerințele referitoare la jurnalele de bord, formularele de raport de capturi, transbordarea și declarațiile de transfer, informațiile minime pentru autorizațiile de pescuit, numărul minim de nave de pescuit în raport cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională, specificațiile programului de inspecție și de observare, standardele pentru înregistrarea video, protocoalele de eliberare a peștilor, standardele privind tratarea peștilor morți, declarațiile de plasare în cuști sau standardele sistemelor de monitorizare a navelor, care sunt transpuse în anexele I-XV la prezentul regulament. Comisia ar trebui să dețină competențe de a adopta acte delegate de modificare sau completare a anexelor I-XV, în concordanță cu recomandările modificate sau completate ale ICCAT. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(18)Recomandările ICCAT care reglementează pescuitul de ton roșu (operațiunile legate de capturare, transfer, transport, plasare în cuști, creștere, recoltare și transport) sunt extrem de dinamice. Noi tehnologii pentru controlarea și gestionarea pescuitului, care trebuie să fie utilizate în mod uniform de către statele membre, sunt dezvoltate în permanență (de exemplu, camere stereoscopice și metode alternative). În mod similar, trebuie să se elaboreze și proceduri operaționale acolo unde este necesar, pentru a ajuta statele membre să se conformeze cu normele ICCAT consacrate în prezentul regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind reportarea tonului roșu viu, operațiunile de transfer și de plasare în cuști. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)..(19)Actele delegate și actele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a viitoarelor recomandări ale ICCAT în dreptul Uniunii prin intermediul procedurii legislative ordinare.(20)Întrucât prezentul regulament va prevedea un plan nou și cuprinzător de gestionare pentru tonul roșu, dispozițiile privind tonul roșu stabilite în Regulamentele (UE) 2017/2107Regulamentul (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (JO L 315, 30.11.2017, p. 1). și (UE) 2019/833Regulamentul (UE) 2019/833 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1627 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2115/2005 și (CE) nr. 1386/2007 ale Consiliului (JO L 141, 28.5.2019, p. 1). ale Parlamentului European și ale Consiliului ar trebui să fie eliminate. În ceea ce privește articolul 43 din Regulamentul (UE) 2017/2107, partea corespunzătoare peștelui-spadă mediteraneean a fost inclusă în Regulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 1).. Anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1936/2001 al Consiliului din 27 septembrie 2001 de stabilire a unor măsuri de control aplicabile pescuitului pentru anumite stocuri de pești mari migratori (JO L 263, 3.10.2001, p. 1). trebuie, de asemenea, eliminate. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1936/2001, (UE) nr. 2017/2107 și (UE) nr. 2019/833 ar trebui modificate în consecință.(21)Recomandarea 18-02 a ICCAT a abrogat Recomandarea 17-07, întrucât starea stocului nu mai necesita măsurile de urgență prevăzute în planul de refacere a stocului de ton roșu instituit prin recomandarea respectivă. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1627, care a instituit planul de refacere, ar trebui să fie abrogat,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CAPITOLUL IDISPOZIȚII GENERALEArticolul 1ObiectPrezentul regulament stabilește normele generale pentru punerea în aplicare uniformă și eficientă de către Uniune a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu (Thunnus thynnus) din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, astfel cum a fost adoptat de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT).Articolul 2Domeniu de aplicarePrezentul regulament se aplică:(a)navelor de pescuit ale Uniunii și navelor Uniunii implicate în activități de pescuit recreativ și care:capturează ton roșu în zona reglementată de convenție; șitransbordează sau transportă la bord, inclusiv în afara zonei reglementate de convenție, ton roșu capturat în zona reglementată de convenție;(b)fermelor piscicole din Uniune;(c)navelor de pescuit ale țărilor terțe și navelor țărilor terțe care practică pescuitul recreativ, care operează în apele Uniunii și capturează ton roșu în zona reglementată de convenție;(d)navelor din țări terțe care sunt inspectate în porturi din statele membre și care au la bord ton roșu capturat în zona reglementată de convenție sau produse din pește provenite de la tonul roșu capturat în apele Uniunii care nu au fost debarcate sau transbordate anterior în porturi.Articolul 3ObiectivObiectivul prezentului regulament este punerea în aplicare a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu, astfel cum a fost adoptat de ICCAT, care are drept scop menținerea unei biomase a tonului roșu peste nivelurile care pot asigura producția maximă durabilă.Articolul 4Relația cu alte acte legislative ale UniuniiCu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel, dispozițiile prezentului regulament se aplică fără a aduce atingere altor acte ale Uniunii care reglementează sectorul pescuitului, în special:(1)Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului;(2)Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;(3)Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (JO L 347, 28.12.2017, p. 81). privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe;(4)Regulamentul (UE) 2017/2107 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);(5)Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1380/2013, (UE) 2016/1139, (UE) 2018/973, (UE) 2019/472 și (UE) 2019/1022 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 105). privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice.Articolul 5DefinițiiÎn sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:1.ICCAT înseamnă Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic;2.convenția înseamnă Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic;3.navă de pescuit înseamnă orice navă cu motor utilizată în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu, inclusiv navele de capturare, navele de prelucrare a peștelui, navele de sprijin, remorcherele, navele implicate în operațiuni de transbordare și navele de transport echipate pentru transportul produselor din ton, precum și navele auxiliare, cu excepția portcontainerelor;4.ton roșu viu înseamnă tonul roșu care este păstrat viu o anumită perioadă de timp într-o capcană pentru ton sau care este transferat viu într-o fermă piscicolă ▌;5.SCRS înseamnă Comitetul permanent pentru cercetare și statistică al ICCAT;6.pescuit recreativ înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele biologice marine ▌;7.pescuit sportiv înseamnă pescuitul necomercial practicat de persoane care sunt membre ale unei organizații sportive naționale sau care dețin un permis național de pescuit sportiv;8.remorcher înseamnă orice navă utilizată pentru tractarea cuștilor;9.navă de prelucrare înseamnă o navă la bordul căreia produsele pescărești sunt supuse, înainte de ambalare, unuia sau mai multora dintre următoarele procese: filetare sau tranșare, congelare și/sau prelucrare;10.navă auxiliară înseamnă orice navă utilizată pentru transportul tonului roșu mort (neprelucrat) dintr-o cușcă de transport/creștere, dintr-o navă de pescuit cu plasă-pungă sau dintr-o capcană către un port desemnat și/sau către o navă de prelucrare;11.capcană înseamnă o unealtă staționară fixată de substrat, care conține, de obicei, o plasă de ghidaj care dirijează tonul roșu într-un spațiu delimitat sau într-o serie de spații delimitate unde este păstrat înainte de recoltare sau de creștere;12.plase pungă înseamnă orice setcă înconjurătoare ale cărei capete inferioare sunt reunite cu ajutorul unui cablu de strângere petrecut printr-o serie de inele dispuse de-a lungul cablului de ancorare, care permite strângerea plasei sub forma unei pungi și închiderea acesteia;13.plasare în cuști înseamnă transferul tonului roșu viu din cușca de transport sau din capcană în cuștile de creștere sau de îngrășare;14.navă de capturare înseamnă o navă utilizată în scopul capturării comerciale a resurselor de ton roșu;15.fermă piscicolă înseamnă o zonă marină delimitată clar prin coordonate geografice, utilizată pentru îngrășarea sau creșterea tonului roșu capturat cu ajutorul capcanelor și/sau al navelor de pescuit cu plasă-pungă. Fermele piscicole ar putea avea mai multe spații de creștere, toate fiind delimitate prin coordonate geografice, cu o definire clară a longitudinii și latitudinii pentru fiecare punct al poligonului;16.creștere sau îngrășare înseamnă plasarea tonului roșu în cuști în cadrul unor ferme piscicole și hrănirea acestuia în scopul îngrășării și al măririi biomasei totale;17.recoltare înseamnă uciderea tonului roșu în ferme piscicole sau capcane;18.cameră stereoscopică înseamnă o cameră cu două sau mai multe obiective, fiecare obiectiv având un senzor de imagine separat sau un cadru de peliculă separat, care permite înregistrarea de imagini tridimensionale în scopul măsurării lungimii peștelui și a precizării numărului și a greutății exemplarelor de ton roșu;19.navă de pescuit costier la scară mică este o navă de capturare cu cel puțin trei din cele cinci caracteristici de mai jos:(a)lungime totală < 12 m;(b)nava pescuiește exclusiv în apele aflate sub jurisdicția statului membru de pavilion;(c)campaniile de pescuit au o durată mai mică de 24 de ore;(d)numărul maxim al membrilor echipajului este stabilit la patru persoane; sau(e)nava pescuiește utilizând tehnici selective și cu un impact redus asupra mediului;20.operațiune comună de pescuit înseamnă orice operațiune desfășurată între două sau mai multe nave cu plasă-pungă, în cadrul căreia captura unei nave cu plasă-pungă se atribuie uneia sau mai multor alte nave cu plasă-pungă conform unei chei de repartizare convenite în prealabil;21.pescuit activ înseamnă, în cazul oricărei nave de capturare, faptul că aceasta vizează tonul roșu în cursul unui anumit sezon de pescuit;22.BCD înseamnă un document privind capturile de ton roșu;23.eBCD înseamnă un document electronic privind capturile de ton roșu;24.zona reglementată de convenție înseamnă zona geografică definită la articolul 1 din convenție;25.transbordare înseamnă descărcarea cantității totale sau a unei cantități oarecare de produse pescărești aflate la bordul unei nave de pescuit pe o altă navă de pescuit. Totuși, descărcarea de ton roșu mort din plasa-pungă, din capcană sau de pe remorcher pe o navă auxiliară nu se consideră transbordare;26.transfer de control înseamnă orice transfer suplimentar care este efectuat la cererea operatorilor navelor de pescuit/fermelor sau a autorităților de control în scopul de a se verifica numărul de pești transferați;27.cameră de control înseamnă o cameră stereoscopică și/sau o cameră obișnuită de luat vederi care este utilizată la efectuarea controalelor prevăzute în prezentul regulament;28.PCC înseamnă o parte contractantă la convenție și o parte, entitate sau entitate de pescuit necontractantă colaboratoare;29.navă de pescuit pelagic de mari dimensiuni cu paragate înseamnă o navă de pescuit pelagic cu paragate cu o lungime totală de peste 24 de metri;30.transfer înseamnă orice transfer:(a)de ton roșu viu din plasa navei de capturare în cușca de transport;(b)de ton roșu viu din cușca de transport într-o altă cușcă de transport;(c)al cuștii cu ton roșu viu de pe un remorcher pe un alt remorcher;(d)al cuștii cu ton roșu viu dintr-o fermă piscicolă în alta sau de ton roșu viu între diferite cuști din cadrul aceleiași ferme;(e)de ton roșu viu din capcană în cușca de transport independent de prezența unui remorcher;31.operator înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor pescărești și de acvacultură;32.grupă de unelte înseamnă un grup de nave de pescuit care utilizează aceleași unelte, pentru care a fost alocată o cotă de grup;33.efort de pescuit înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave de pescuit, înseamnă suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;34.statul membru responsabil înseamnă statul membru de pavilion sau statul membru sub jurisdicția căruia se află ferma piscicolă sau capcana în cauză.CAPITOLUL IIMĂSURI DE GESTIONAREArticolul 6Condiții aferente măsurilor de gestionare a pescuitului(1)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că efortul de pescuit al navelor sale de capturare și al capcanelor sale este proporțional cu posibilitățile de pescuit de ton roșu de care dispune statul membru respectiv în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Măsurile adoptate de statele membre includ stabilirea cotelor individuale pentru navele lor de capturare cu o lungime de peste 24 de metri incluse în lista navelor autorizate menționată la articolul 26.(2)Statele membre obligă navele de capturare să se îndrepte imediat către un port indicat de acestea în cazul în care cota individuală este considerată a fi epuizată, în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(3)Operațiunile de navlosire nu sunt permise pentru pescuitul tonului roșu.Articolul 7Reportarea tonului roșu viu nerecoltat▌(1)▌Recoltarea tonului roșu viu nerecoltat provenind dintr-o captură făcută într-un an precedent în cadrul unei ferme poate fi permisă numai în cazul în care statul membru instituie un sistem consolidat de control și îl raportează Comisiei. Sistemul respectiv face parte din planul de inspecție al statului membru menționat la articolul 13 și include cel puțin măsurile stabilite la articolele 53 și 61.(2)Înainte de începerea unui sezon de pescuit, statele membre responsabile de fermele piscicole efectuează o evaluare aprofundată a tuturor cantităților de ton roșu viu reportate după recoltarea generală din fermele aflate sub jurisdicția lor. În acest scop, toate cantitățile de ton roșu viu reportate în anul de capturare care nu au făcut obiectul recoltării generale în fermele piscicole sunt transferate în alte cuști prin utilizarea unor sisteme cu camere stereoscopice sau a unor metode alternative, cu condiția să garanteze același nivel de precizie și acuratețe, în conformitate cu articolul 51. Trasabilitatea documentată integral va fi asigurată în orice moment. Reportarea tonului roșu din anii care nu au făcut obiectul recoltei generale trebuie să fie controlată anual aplicând aceeași procedură unor eșantioane adecvate pe baza evaluării riscurilor.(3)Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care să se stabilească norme detaliate de instituire a unui sistem consolidat de control pentru reportarea cantităților de ton roșu viu. Respectivele acte de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.Articolul 8Reportarea cotelor neutilizateNu este permisă reportarea cotelor neutilizate.Articolul 9Transferuri de cote(1)Transferurile de cote dintre Uniune și alte PCC se realizează doar cu autorizația prealabilă a statelor membre și/sau a PCC în cauză. Comisia înștiințează Secretariatul ICCAT cu 48 de ore înainte de transferarea cotelor.(2)Transferul de cote în cadrul grupelor de unelte, al cotelor pentru capturile accidentale și al cotelor individuale de pescuit pentru fiecare stat membru este permis, cu condiția ca statul (statele) membru (membre) vizat (vizate) să informeze în prealabil Comisia cu privire la aceste transferuri, astfel încât Comisia să poată informa Secretariatul ICCAT înainte de intrarea în vigoare a transferului.Articolul 10Deducerea cotelor în cazul cantităților pescuite în excesDacă statele membre depășesc cotele care le-au fost alocate, iar această situație nu poate fi remediată prin schimbul de cote în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, se aplică articolele 37 și 105 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 11Planurile anuale de pescuit(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de pescuit pentru tonul roșu stabilește un plan anual de pescuit. Planul conține, cel puțin, următoarele informații pentru navele de capturare și capcane:(a)cotele alocate fiecărei grupe de unelte, inclusiv cotele pentru capturile accidentale;(b)după caz, metoda utilizată pentru alocarea și gestionarea cotelor;(c)măsurile pentru asigurarea respectării cotelor individuale;(d)sezoanele de pescuit deschise pentru fiecare categorie de unelte;(e)informații privind porturile desemnate;(f)normele privind capturile accidentale; și(g)numărul de nave de capturare, altele decât traulerele de fund, cu o lungime de peste 24 de metri, și navele de pescuit cu plasă-pungă care sunt autorizate să efectueze operațiuni pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Statele membre care dispun de nave de pescuit costier la scară mică autorizate să pescuiască ton roșu se străduiesc să aloce acestor nave o cotă sectorială specifică și includ această alocare în planurile lor de pescuit. Ele includ, de asemenea, în planurile lor de monitorizare, control și inspecție măsurile suplimentare pentru a monitoriza îndeaproape utilizarea cotelor de către flota respectivă. Statele membre pot autoriza un număr diferit de nave să utilizeze pe deplin posibilitățile lor de pescuit, utilizând parametrii menționați la alineatul (1).(3)Portugalia și Spania pot aloca cote sectoriale pentru navele de pescuit cu momeală care operează în apele Uniunii din arhipelagurile insulelor Azore, Madeira și Canare. Cota sectorială este inclusă în planurile lor anuale de pescuit, iar măsurile suplimentare de monitorizare a utilizării acesteia sunt definite clar în planurile lor anuale de monitorizare, control și inspecție.(4)Atunci când statele membre alocă cote sectoriale în conformitate cu alineatele (2) sau (3), nu se aplică cerința privind cota minimă de 5 tone prevăzută în actul Uniunii aflat în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit.(5)Orice modificare a planului anual de pescuit este transmisă de către statul membru vizat Comisiei, cu cel puțin trei zile lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare. Comisia informează secretariatul ICCAT cu privire la modificare cu cel puțin o zi lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare.Articolul 12Alocarea posibilităților de pescuitÎn conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în momentul alocării posibilităților de pescuit de care dispun, statele membre utilizează criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice și, de asemenea, asigură o distribuție echitabilă a cotelor naționale între diferitele segmente de flotă, ținând seama în special de pescuitul tradițional și artizanal și oferă stimulente pentru navele de pescuit din Uniune care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact redus asupra mediului.Articolul 13Planurile anuale de gestionare a capacității de pescuitFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de gestionare a capacității de pescuit. În acel plan, statele membre își adaptează numărul de nave de capturare și de capcane astfel încât să se asigure că capacitatea de pescuit corespunde posibilităților de pescuit alocate navelor de capturare și capcanelor în perioada de timp relevantă. Statele membre își adaptează capacitatea de pescuit utilizând parametrii definiți în actul Uniunii în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit. Adaptarea capacității de pescuit a Uniunii pentru navele de pescuit cu plasă-pungă este limitată la o variație maximă de 20 % față de valoarea de referință a capacității de pescuit din 2018.Articolul 14Planurile anuale de inspecțieFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de inspecție în vederea asigurării conformității cu prezentul regulament. Statele membre înaintează Comisiei planurile lor. Planurile respective se întocmesc în conformitate cu:(a)obiectivele, prioritățile și procedurile, precum și criteriile pentru activitățile de inspecție, care sunt stabilite în programul specific de control și inspecție având ca obiect tonul roșu, instituit în temeiul articolului 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;(b)programul național de acțiuni de control pentru tonul roșu, instituit în temeiul articolului 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 15Planurile anuale de gestionare a activității de creștere(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu instituie un plan anual de gestionare a activității de creștere.(2)În planul anual de gestionare a activității de creștere, fiecare stat membru se asigură că capacitatea totală de intrare și capacitatea totală de creștere corespund cu cantitatea estimată de ton roșu disponibilă pentru creștere.(3)Statele membre își limitează capacitatea de creștere pentru ton în funcție de capacitatea totală de creștere înregistrată în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu al ICCAT sau de capacitatea care a fost autorizată și declarată la ICCAT în 2018.(4)În ceea ce privește tonul roșu capturat în sălbăticie, volumul maxim al intrărilor în fermele piscicole ale unui stat membru este limitat la nivelul cantităților de intrare înregistrate la ICCAT în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu de fermele piscicole ale respectivului stat membru în anii 2005, 2006, 2007 sau 2008.(5)În cazul în care un stat membru trebuie să majoreze volumul maxim al intrărilor de ton sălbatic capturat în una sau mai multe dintre fermele sale piscicole de ton, majorarea este proporțională cu posibilitățile de pescuit alocate statului membru respectiv și eventualele importuri de ton roșu viu dintr-un alt stat membru sau de la o altă parte contractantă.(6)Statele membre responsabile de fermele piscicole se asigură că oamenilor de știință însărcinați de către SCRS pentru testele de identificare a ratelor de creștere în timpul perioadei de îngrășare li se asigură accesul în fermele piscicole și asistență pentru efectuarea sarcinilor lor.(7)După caz, statele membre transmit Comisiei, până la data de 15 mai a fiecărui an, planuri de gestionare a activității de creștere revizuite.Articolul 16Transmiterea planurilor anuale(1)Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu transmite Comisiei următoarele planuri:(a)planul anual de pescuit pentru navele de capturare și capcanele care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, stabilit în conformitate cu articolul 11;(b)planul anual de gestionare a capacității de pescuit, stabilit în conformitate cu articolul 13;(c)planul anual de inspecție, stabilit în conformitate cu articolul 14; și(d)planul anual de gestionare a activității de creștere, stabilit în conformitate cu articolul 15.(2)Comisia compilează planurile menționate la alineatul (1) și le utilizează pentru stabilirea planului anual al Uniunii. Comisia transmite planul Uniunii Secretariatului ICCAT până la data de 15 februarie a fiecărui an, pentru a fi discutat și aprobat de ICCAT.(3)În cazul în care un stat membru nu transmite Comisiei oricare dintre planurile menționate la alineatul (1) în termenul prevăzut la alineatul respectiv, Comisia poate decide să transmită planul Uniunii Secretariatului ICCAT fără să includă planurile statului membru vizat. La cererea statului membru vizat, Comisia se străduiește să ia în considerare unul dintre planurile menționate la alineatul (1) și prezentat după termenul-limită prevăzut la alineatul respectiv, dar înainte de termenul prevăzut la alineatul (2). În cazul în care un plan prezentat de un stat membru nu respectă dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a activității de creștere și conține o greșeală gravă care poate determina Comisia ICCAT să nu aprobe planul anual al Uniunii, Comisia poate decide să transmită Secretariatului ICCAT planul anual al Uniunii fără să includă planurile statului membru vizat. Comisia informează statul membru vizat cât mai curând posibil și se străduiește să includă orice planuri revizuite prezentate de statul membru respectiv în planul Uniunii sau în modificările aduse planului Uniunii, cu condiția ca acestea să respecte dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a creșterii.CAPITOLUL IIIMĂSURI TEHNICEArticolul 17Sezoanele de pescuit(1)În perioada cuprinsă între 26 mai și 1 iulie, se permite pescuitul de ton roșu cu plasă-pungă în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Prin derogare de la alineatul (1), Cipru și Grecia pot solicita în planurile lor anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă care arborează pavilionul lor să li se permită să pescuiască, de la 15 mai până la 1 iulie, ton roșu în estul Mării Mediterane (zonele de pescuit 37.3.1 și 37.3.2 ale FAO).(3)Prin derogare de la alineatul (1), Croația poate solicita în planurile sale anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă aflate sub pavilionul său să li se permită să pescuiască, până la 15 iulie, ton roșu în Marea Adriatică în scopul creșterii (zona de pescuit 37.2.1 a FAO).(4)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care un stat membru demonstrează că, din cauza condițiilor meteorologice, unele dintre navele sale de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană nu au fost în măsură să își utilizeze zilele de pescuit normale, în cursul unui an, statul membru respectiv poate decide ca, pentru fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă afectată de situația respectivă, sezonul de pescuit menționat la alineatul (1) să se prelungească cu un număr echivalent de zile pierdute de până la 10 zile ▌. Lipsa de activitate a navelor vizate și, în cazul unei operațiuni comune de pescuit, a tuturor navelor implicate, este justificată în mod corespunzător prin rapoarte meteorologice și prin pozițiile înregistrate în VMS.(5)Pescuitul tonului roșu este permis în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană pentru navele cu paragate flotante de mari dimensiuni în perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 mai.(6)Statele membre instituie sezoane de pescuit pentru flotele lor, altele decât navele cu plase-pungă și navele cu paragate flotante de mari dimensiuni, în cadrul planurilor lor anuale de pescuit.Articolul 18Obligația de debarcareDispozițiile prezentului capitol nu aduc atingere articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și niciunei derogări aplicabile acestuia.Articolul 19Dimensiunea minimă de referință pentru conservare(1)Este interzisă capturarea, reținerea la bord, transbordarea, transferul, terenul, transportul, depozitarea, vânzarea, afișarea sau oferirea spre vânzare, inclusiv atunci când este prins ca și captură accidentală sau în cadrul pescuitului recreativ, a tonului roșu cu o greutate mai mică de 30 kg sau cu lungimea la furcă (lungimea de la mandibulă la punctul de bifurcare a înotătoarei caudale) mai mică de 115 cm(2)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul următoarelor activități de pescuit se aplică o dimensiune minimă de referință pentru conservare a tonului roșu de 8 kg sau de 75 cm lungime la furcă:(a)tonul roșu capturat în Oceanul Atlantic de Est cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală și al navelor pentru pescuitul la trenă;(b)tonul roșu capturat în Marea Mediterană de către flota de nave costiere artizanale care pescuiesc pește proaspăt cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală, al navelor cu paragate și al navelor cu undițe de mână; și(c)tonul roșu capturat în Marea Adriatică de către nave aflate sub pavilionul Croației în scopul creșterii.(3)Condițiile specifice care se aplică derogării menționate la alineatul (2) sunt prevăzute în anexa I.(4)Statele membre emit o autorizație de pescuit pentru navele care pescuiesc în temeiul derogărilor menționate la alineatele (2) și (3) din anexa I. Navele respective sunt înscrise în lista navelor de capturare menționată la articolul 26.(5)Peștii sub dimensiunile minime de referință stabilite în prezentul articol care sunt aruncați înapoi în mare morți sunt incluși în cota statului membru.Articolul 20Capturile accidentale sub dimensiunea minimă de referință(1)Prin derogare de la articolul 19 alineatul (1), toate navele de capturare și capcanele care pescuiesc activ ton roșu au dreptul la maximum 5 % din numărul capturilor accidentale de ton roșu cu o greutate cuprinsă între 8 și 30 kg sau, alternativ, cu o lungime la furcă cuprinsă între 75 și 115 cm.(2)Procentajul de 5 % menționat la alineatul (1) se calculează pe baza capturilor totale de ton roșu păstrate la bordul unei nave sau în capcană, în orice moment după fiecare operațiune de pescuit.(3)Capturile accidentale se deduc din cota statului membru de care aparține nava de capturare sau capcana.(4)Capturile accidentale de ton roșu sub dimensiunea minimă de referință se supun articolelor 31, 33, 34 și 35.Articolul 21Capturile accidentale(1)Fiecare stat membru adoptă dispoziții privind includerea capturilor accidentale de ton roșu în cadrul cotei sale și informează Comisia în legătură cu acestea în momentul transmiterii planului de pescuit.(2)Nivelul capturilor accidentale, care nu depășește 20 % din capturile totale aflate la bord la sfârșitul fiecărei campanii de pescuit, precum și metodologia utilizată pentru calcularea respectivelor capturi accidentale în raport cu capturile totale de la bord sunt definite clar în planul anual de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11. Procentajul de capturi accidentale poate fi calculat în greutate sau în număr de exemplare. Calcularea în număr de exemplare se aplică numai în cazul tonului și al speciilor înrudite cu tonul gestionate de ICCAT. Rata de capturi accidentale autorizate pentru flota de nave costiere artizanale poate fi calculată anual.(3)Toate capturile accidentale de ton roșu mort, reținute la bord sau aruncate înapoi în mare, se scad din cota alocată statului membru de pavilion și se înregistrează și raportează Comisiei, în conformitate cu articolele 31 și 32.(4)În cazul statelor membre cărora nu le-a fost alocată o cotă de ton roșu, capturile accidentale în cauză se deduc din cota specifică de capturi accidentale de ton roșu de la nivelul Uniunii, stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(5)În cazul în care cota totală alocată unui stat membru a fost epuizată, nu se mai permit capturi de ton roșu efectuate de nave care arborează pavilionul acestuia, iar statul membru respectiv ia măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazul în care cota specifică de capturi accidentale de ton roșu a Uniunii stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 a fost epuizată, nu se permite efectuarea niciunei capturi de ton roșu navelor care arborează pavilionul unui stat membru care nu are o cotă de ton roșu, iar statele membre respective iau măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazurile respective, prelucrarea și comercializarea tonului roșu mort sunt interzise și toate capturile sunt înregistrate. Statele membre transmit anual Comisiei informații privind aceste cantități de capturi accidentale de ton roșu mort, iar Comisia transmite respectivele informații Secretariatului ICCAT.(6)Navele care nu pescuiesc activ ton roșu separă în mod clar orice eventuală cantitate de ton roșu păstrat la bord de alte specii, pentru a permite autorităților de control să monitorizeze respectarea prezentului articol. Aceste capturi accidentale pot fi comercializate în măsura în care acestea sunt însoțite de eBCD.Articolul 22Utilizarea de mijloace aerieneSe interzice utilizarea oricărui mijloc aerian, cum ar fi aeronavele, elicopterele sau orice tip de vehicul aerian fără pilot, pentru căutarea de ton roșu.CAPITOLUL IVPESCUITUL RECREATIVArticolul 23Cota specifică pentru activitățile de pescuit recreativ(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu reglementează pescuitul recreativ prin alocarea unei cote specifice pentru activitatea de pescuit respectivă. Eventualele exemplare de ton roșu mort sunt luate în considerare în această alocare, inclusiv în cadrul capturării urmate de eliberare. Statele membre informează Comisia cu privire la cota alocată pescuitului recreativ atunci când își transmit planurile de pescuit.(2)Capturile de ton roșu mort se raportează și se includ în cota statului membru.Articolul 24Condițiile specifice pentru pescuitul recreativ(1)Fiecare stat membru care a alocat o cotă de ton roșu pescuitului recreativ reglementează pescuitul recreativ eliberând navelor autorizații de pescuit recreativ. La cererea ICCAT, statele membre pun la dispoziția Comisiei lista navelor de agrement cărora li s-a acordat o autorizație de pescuit pentru capturi de ton roșu. Lista, care urmează să fie transmisă ICCAT de către Comisie pe cale electronică, include următoarele informații pentru fiecare navă:(a)numele navei;(b)numărul din registru;(c)numărul din registrul ICCAT (dacă este cazul);(d)orice nume anterior; și(e)numele și adresa armatorului (armatorilor) și operatorului (operatorilor).(2)În cadrul pescuitului recreativ se interzice capturarea, păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea a mai mult de un ton roșu pe navă și pe zi.(3)Se interzice comercializarea tonului roșu capturat în cursul pescuitului recreativ.(4)Fiecare stat membru înregistrează datele privind capturile, inclusiv greutatea și, dacă este posibil, lungimea fiecărui ton roșu capturat în activități de pescuit recreativ, și transmite Comisiei datele pentru anul precedent până la data de 30 iunie a fiecărui an. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.(5)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a asigura, în cea mai mare măsură posibilă, eliberarea tonului roșu, în special a puietului, capturat viu în cadrul pescuitului recreativ. Tonul roșu debarcat este întreg, fără branhii și/sau eviscerat.Articolul 25Capturarea, marcarea și eliberarea(1)Prin derogare de la articolul 23 alineatul (1), statele membre care autorizează pescuitului de tipul capturare urmată de eliberare în Oceanul Atlantic de Nord-Est, efectuat exclusiv de către nave de pescuit recreativ, pot permite numai unui număr limitat de nave de pescuit recreativ să vizeze pescuitul de ton roșu cu scopul capturării, marcării și eliberării, fără a fi necesar să le aloce o cotă specifică. Aceste nave operează în contextul unui proiect științific al unui institut de cercetare integrat într-un program de cercetare științifică. Rezultatele proiectului sunt comunicate autorităților competente din statul membru de pavilion.(2)Nu se consideră că navele care efectuează activități de cercetare științifică în cadrul programului de cercetare al ICCAT privind tonul roșu efectuează activități de capturare, marcare și eliberare, astfel cum sunt menționate la alineatul (1).(3)Statele membre care autorizează activități de capturare, marcare și eliberare:(a)transmit descrierea acestor activități și măsurile aplicabile acestora ca parte integrantă din planurile lor de pescuit și inspecție menționate la articolele 12 și 15;(b)monitorizează îndeaproape navele în cauză pentru a se asigura că respectă dispozițiile prezentului regulament;(c)se asigură că operațiunile de marcare și eliberare sunt efectuate de personal instruit pentru a asigura o rată ridicată de supraviețuire a exemplarelor; și(d)transmit anual un raport Comisiei cu privire la activitățile științifice efectuate, cu cel puțin 50 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor. Comisia transmite raportul ICCAT cu 60 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor.(4)Orice ton roșu care moare în timpul activităților de capturare, marcare și eliberare se raportează și este dedus din cota statului membru de pavilion.CAPITOLUL VMĂSURI DE CONTROLSECȚIUNEA 1LISTELE ȘI REGISTRELE NAVELOR ȘI CAPCANELORArticolul 26Listele și registrele navelor(1)Statele membre transmit în fiecare an Comisiei, pe cale electronică, cu o lună înainte de începutul perioadei de autorizare, următoarele liste cu nave în formatul stabilit în cea mai recentă versiune a Orientărilor ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html pentru prezentarea datelor și a informațiilor:(a)o listă cu toate navele de pescuit autorizate să pescuiască în mod activ ton roșu; și(b)o listă cu toate celelalte nave de pescuit utilizate în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu.Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT cu 15 zile înainte de începutul activității de pescuit, astfel încât navele respective să poată fi înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate și, dacă este cazul, în registrul ICCAT al navelor cu o lungime totală de minimum 20 de metri autorizate să opereze în zona reglementată de convenție.(2)În cursul unui an calendaristic, o navă de pescuit poate fi înscrisă pe ambele liste menționate la alineatul (1), condiția fiind să nu fie înscrisă pe ambele liste în același timp.(3)Informațiile cu privire la navele de pescuit menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) conțin numele navei și numărul din Registrul flotei UE (CFR), astfel cum este definit în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei din 6 februarie 2017 privind registrul flotei de pescuit a Uniunii (JO L 34, 9.2.2017, p. 9)..(4)Comisia nu acceptă nicio transmitere retroactivă.(5)Nu se acceptă modificarea ulterioară a listelor menționate la alineatele (1) și (3) în cursul unui an calendaristic decât în cazul în care nava de pescuit notificată este împiedicată să participe la activitățile de pescuit din motive operaționale legitime sau din motive de forță majoră. În astfel de circumstanțe, statul membru în cauză informează de îndată Comisia, furnizând:(a)detaliile complete ale navei (navelor) de pescuit care urmează să înlocuiască nava de pescuit respectivă; și(b)o expunere completă a motivului care justifică înlocuirea și toate documentele sau referințele justificative relevante.(6)Comisia modifică, dacă este necesar, pe tot parcursul anului, informațiile cu privire la navele menționate la alineatul (1), prin furnizarea unor informații actualizate Secretariatului ICCAT, în conformitate cu articolul 7 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2017/2403.Articolul 27Autorizațiile de pescuit pentru nave(1)Statele membre emit autorizații de pescuit navelor incluse pe una dintre listele descrise la articolul 26 alineatele (1) și (5). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII și sunt emise în formatul stabilit în anexa respectivă. Statele membre se asigură că informațiile din autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite de prezentul regulament.(2)Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (6), se consideră că navele de pescuit ale Uniunii care nu sunt înscrise în registrele ICCAT menționate la articolul 26 alineatul (1) nu sunt autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(3)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru ton roșu eliberată unei nave și poate impune navei să se îndrepte imediat către un port indicat de acesta în cazul în care cota individuală atribuită navei este considerată a fi epuizată.Articolul 28Listele și registrele capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu(1)Fiecare stat membru transmite Comisiei, pe cale electronică, ca parte a planurilor lor de pescuit, o listă cu capcanele autorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT pentru ca respectivele capcane să poată fi înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu.(2)Statele membre emit autorizații de pescuit pentru capcanele incluse în lista menționată la alineatul (1). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII în formatul prevăzut în aceeași anexă. Statele membre se asigură că informațiile cuprinse în autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite în prezentul regulament.(3)Capcanele din Uniune care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu sunt considerate ca fiind neautorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Sunt interzise păstrarea la bord, transferul, plasarea în cuști sau debarcarea tonului roșu capturat de acele capcane.(4)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru tonul roșu emisă capcanelor atunci când cota care le-a fost atribuită este considerată a fi epuizată.Articolul 29Informații referitoare la activitățile de pescuit(1)Până la data de 15 iulie a fiecărui an, fiecare stat membru transmite Comisiei informații detaliate cu privire la capturile de ton roșu efectuate în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în anul precedent. Comisia transmite aceste informații ICCAT până la data de 31 iulie a fiecărui an. Aceste informații cuprind:(a)numele și numărul ICCAT al fiecărei nave de capturare;(b)perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor) fiecărei nave de capturare;(c)capturile totale ale fiecărei nave de capturare, inclusiv capturile egale cu zero, în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor);(d)numărul total de zile în care fiecare navă de capturare a pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor); și(e)capturile totale în afara perioadei de valabilitate a autorizației (capturi accidentale).(2)În cazul navelor de pescuit aflate sub pavilionul lor, care nu au fost autorizate să pescuiască activ ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, dar care au capturat ton roșu sub formă de capturi accidentale, statele membre trimit următoarele informații Comisiei:(a)numele și numărul ICCAT sau, dacă nu sunt înregistrate la ICCAT, numărul național de înregistrare al navelor; și(b)capturile totale de ton roșu.(3)Statele membre transmit Comisiei orice informație cu privire la toate navele care nu sunt prevăzute la alineatele (1) și (2), dar despre care se știe sau se presupune că au pescuit ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT imediat ce devin disponibile.Articolul 30Operațiunile comune de pescuit(1)Orice operațiune comună de pescuit care vizează tonul roșu este permisă numai dacă navele participante sunt autorizate de statul (statele) membru (membre) de pavilion. Pentru a fi autorizată, fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă trebuie să fie echipată pentru pescuitul de ton roșu, să dețină o cotă individuală și să respecte obligațiile de raportare stabilite la articolul 32.(2)Cota alocată unei operațiuni comune de pescuit este egală cu totalul cotelor alocate navelor de pescuit cu plasă-pungă participante.(3)Navele de pescuit cu plasă-pungă din Uniune nu participă la operațiuni comune de pescuit cu nave de pescuit cu plasă-pungă din alte PCC.(4)Formularul de solicitare a autorizației de a participa la o operațiune comună de pescuit este prevăzut în anexa IV. Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a obține următoarele informații din parte navei (navelor) sale de pescuit cu plasă-pungă care participă la operațiunea comună de pescuit:(a)perioada de autorizare solicitată pentru operațiunea comună de pescuit;(b)identitatea operatorilor implicați;(c)cotele individuale ale navelor;(d)cheia de repartizare a capturilor între nave; și(e)informații privind fermele piscicole de destinație.(5)Cu cel puțin 10 zile înainte de începutul operațiunii comune de pescuit, fiecare stat membru transmite Comisiei informațiile menționate la alineatul (4) în formatul prevăzut în anexa IV. Cu cel puțin 5 zile înainte de începutul operațiunii de pescuit, Comisia transmite informațiile respective Secretariatului ICCAT și statului de pavilion al celorlalte nave de pescuit care participă la operațiunea comună de pescuit.(6)În cazuri de forță majoră, termenele prevăzute la alineatul (5) nu se aplică informațiilor privind fermele piscicole de destinație. În astfel de cazuri, statele membre transmit Comisiei o versiune actualizată a informațiilor respective de îndată ce acest lucru este posibil, alături de o descriere a evenimentelor care au constituit forța majoră. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.SECȚIUNEA 2ÎNREGISTRAREA CAPTURILORArticolul 31Cerințele de înregistrare(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune păstrează un jurnal de pescuit pentru operațiunile lor, în conformitate cu articolele 14, 15, 23 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și cu partea A din anexa II la prezentul regulament.(2)Comandanții remorcherelor, ai navelor auxiliare și ai navelor de prelucrare din Uniune își înregistrează activitățile în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa II părțile B, C și D.Articolul 32Rapoartele de captură transmise de comandanți și de operatorii capcanelor(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune care pescuiesc activ transmit statului membru de pavilion, prin mijloace electronice, rapoarte zilnice privind capturile pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Aceste rapoarte nu sunt obligatorii pentru navele din port, cu excepția cazului în care participă la o operațiune comună de pescuit. Datele din rapoarte trebuie luate din jurnale de bord și includ data, ora, poziția (latitudine și longitudine) și greutatea, precum și numărul de exemplare de ton roșu capturat în zona reglementată de convenție, inclusiv exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Comandanții trimit rapoartele în formatul stabilit în anexa III sau într-un format cerut de statul membru.(2)Comandanții navelor de pescuit cu plasă-pungă întocmesc rapoartele zilnice menționate la alineatul (1) pentru fiecare operațiune de pescuit, inclusiv pentru operațiunile în cazul cărora capturile au fost egale cu zero. Rapoartele sunt transmise de către comandantul navei sau de către reprezentanții săi autorizați statului membru de pavilion până la ora 9.00 GMT pentru ziua precedentă.(3)Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați care pescuiesc activ ton roșu întocmesc rapoarte zilnice care trebuie să fie transmise statelor lor membre de pavilion la fiecare 48 de ore, prin mijloace electronice, pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Rapoartele respective trebuie să includă numărul din registrul ICCAT al capcanei, data și ora capturii, greutatea și numărul exemplarelor de ton roșu capturat, inclusiv capturile egale cu zero, exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați transmit aceste informații în formatul prevăzut în anexa III.(4)Comandanții navelor de pescuit, altele decât navele de pescuit cu plasă-pungă, transmit statelor lor membre de pavilion rapoartele menționate la alineatul (1) până, cel târziu, marți, la ora 12.00 UTC, pentru săptămâna precedentă care se încheie duminică.SECȚIUNEA 3DEBARCĂRI ȘI TRANSBORDĂRIArticolul 33Porturile desemnate(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu desemnează porturi unde sunt autorizate operațiunile de debarcare sau de transbordare a tonului roșu. Informațiile privind porturile desemnate sunt incluse în planul anual de pescuit menționat la articolul 11. Statele membre informează Comisia, fără întârziere, cu privire la orice modificare a informațiilor privind porturile desemnate. Comisia comunică aceste informații Secretariatului ICCAT, fără întârziere.(2)Pentru ca un port să fie port desemnat, statul membru al portului se asigură că sunt îndeplinite condițiile următoare:(a)s-au stabilit orare de debarcare și de transbordare sta;(b)s-au stabilit locuri de debarcare și de transbordare; și(c)s-au stabilit proceduri de inspecție și de supraveghere, care să asigure prezența inspectorilor la toate orele de debarcare și transbordare și în toate locurile de debarcare și transbordare, în conformitate cu articolul 35.(3)Se interzice debarcarea sau transbordarea de pe navele de capturare, precum și de pe navele de prelucrare și navele auxiliare, a oricărei cantități de ton roșu pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, în orice alt loc diferit de porturile desemnate de PCC și de statele membre. În mod excepțional, tonul roșu mort, recoltat dintr-o capcană/cușcă, poate fi transportat către o navă de prelucrare prin intermediul unei nave auxiliare, în măsura în care transportul are loc în prezența autorității de control.Articolul 34Notificarea prealabilă a debarcărilor(1)Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se aplică comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime de cel puțin 12 metri și care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26. Notificarea prealabilă prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se trimite autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze.(2)Înainte de intrarea în port, comandanții sau reprezentanții comandanților navelor de pescuit ale Uniunii care au o lungime mai mică de 12 metri, precum și ai navelor de prelucrare și ai navelor auxiliare înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 transmit cel puțin informațiile de mai jos, cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în port, autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze:(a)ora de sosire estimată;(b)cantitatea estimată de ton roșu păstrată la bord;(c)informații despre zona geografică în care au fost efectuate capturile;(d)numărul de identificare extern și numele navelor de pescuit.(3)În cazul în care statele membre sunt autorizate, în temeiul legislației aplicabile a Uniunii, să aplice o perioadă de preaviz mai scurtă decât perioada de patru ore înainte de ora estimată a sosirii, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi notificate în momentul devenit aplicabil pentru notificarea prealabilă sosirii. Dacă zonele de pescuit se află la mai puțin de patru ore distanță de port, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi modificate oricând înainte de sosire.(4)Autoritățile statului membru al portului țin un registru cu toate notificările prealabile din anul curent.(5)Toate debarcările din Uniune sunt controlate de către autoritățile de control relevante din statul membru al portului și un procentaj este inspectat pe baza unui sistem de evaluare a riscurilor, ținându-se seama de cote, de dimensiunea flotei și de efortul de pescuit. Informațiile complete cu privire la un astfel de sistem de control adoptat de fiecare stat membru sunt stabilite în planul anual de inspecție menționat la articolul 14.(6)Comandanții unei nave de capturare din Uniune, indiferent de lungimea totală a navei, transmit, în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare, o declarație de debarcare autorităților competente din statul membru sau din PCC în care are loc debarcarea, precum și statului lor membru de pavilion. Comandanții navelor de capturare sunt responsabili să se asigure că declarația include informații complete și exacte și confirmă acest lucru. Ca cerință minimă, declarația de debarcare precizează cantitățile de ton roșu debarcate și zona în care au fost capturate. Toate capturile debarcate se cântăresc. Statul membru al portului transmite un raport de debarcare autorităților statului membru de pavilion sau ale PCC în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare.Articolul 35Transbordări(1)Transbordarea pe mare de către navele de capturare ale Uniunii care au la bord ton roșu sau de către navele țărilor terțe în apele Uniunii este interzisă în toate circumstanțele.(2)Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute la articolul 52 alineatele (2) și (3) și la articolele 54 și 57 din Regulamentul (UE) 2017/2107, navele de pescuit transbordează capturile de ton roșu doar în porturile desemnate, astfel cum sunt menționate la articolul 33 din prezentul regulament.(3)Comandantul navei de pescuit receptoare sau reprezentantul său furnizează autorităților competente din statul portului, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora de sosire în port estimată, informațiile enumerate în modelul de declarație de transbordare prevăzut în anexa V. Orice transbordare necesită autorizația prealabilă din partea statului membru de pavilion sau din partea PCC de pavilion a navei de pescuit care efectuează transbordarea în cauză. În plus, în momentul transbordării, comandantul navei care efectuează transbordarea își informează statul membru de pavilion sau PCC cu privire la datele solicitate în anexa V.(4)Statul membru al portului inspectează nava receptoare la sosire și verifică documentația și cantitățile aferente operațiunii de transbordare.(5)Comandanții navelor de pescuit din Uniune completează și transmit statelor membre de pavilion declarația de transbordare ICCAT în termen de 15 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare. Comandanții navelor de pescuit care efectuează transbordarea completează declarația de transbordare ICCAT în conformitate cu anexa V. Declarația de transbordare include numărul de referință al eBCD pentru a facilita verificarea încrucișată a datelor incluse în aceasta.(6)Statul portului transmite un raport de transbordare autorității statului de pavilion sau a PCC de care aparține nava de pescuit care efectuează transbordarea, în termen de 5 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare.(7)Toate transbordările sunt inspectate de către autoritățile competente din porturile desemnate ale statelor membre.SECȚIUNEA 4OBLIGAȚIILE DE RAPORTAREArticolul 36Rapoartele săptămânale cu privire la cantitățiFiecare stat membru transmite Comisiei rapoarte săptămânale de captură. Aceste rapoarte includ datele cerute în temeiul articolului 32 privind capcanele, navele cu plasă-pungă și alte nave de capturare. Informațiile ▌ sunt structurate pe tipuri de unelte de pescuit ▌. Comisia transmite de îndată respectivele informații Secretariatului ICCAT.Articolul 37Informațiile cu privire la epuizarea cotelor(1)Pe lângă respectarea articolului 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit a atins 80 % din cota alocată.(2)Pe lângă respectarea articolului 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit sau una dintre operațiunile comune de pescuit ori una dintre navele de pescuit cu plasă-pungă și-a epuizat cota alocată. Aceste informații sunt însoțite de documente oficiale emise de statul membru, prin care acesta atestă faptul că a dispus întreruperea activității de pescuit sau chemarea în port a flotei, a grupei de unelte de pescuit, a operațiunii comune de pescuit sau a navelor care dispun de o cotă individuală, indicând în mod clar data și ora încetării activității.(3)Comisia notifică Secretariatului ICCAT datele la care a fost epuizată cota de ton roșu a Uniunii.SECȚIUNEA 5PROGRAMELE DE OBSERVAREArticolul 38Programul național de observare(1)Fiecare stat membru se asigură că trimiterea de observatori naționali, care au asupra lor un document oficial de identificare, pe navele și capcanele active în pescuitul de ton roșu acoperă cel puțin:(a)20 % din traulerele sale pelagice active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(b)20 % din navele sale de pescuit cu paragate active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(c)20 % din navele sale de pescuit cu momeală active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(d)100 % din remorchere;(e)100 % din operațiunile de recoltare din capcane.Statele membre cu mai puțin de cinci nave de capturare aparținând categoriilor enumerate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) și autorizate să pescuiască ton roșu în mod activ se asigură că desfășurarea observatorilor naționali acoperă cel puțin 20 % din timpul în care navele sunt active în pescuitul de ton roșu.(2)Sarcinile observatorului național sunt, în special, următoarele:(a)monitorizarea conformării cu prezentul regulament de către navele de pescuit și capcane;(b)înregistrarea și raportarea activității de pescuit, inclusiv următoarele elemente:(a)cantitatea capturii (inclusiv capturile accidentale) și repartizarea capturilor (păstrate la bord sau aruncate înapoi în mare, moarte sau vii);(b)zona în care s-a efectuat captura, cu precizarea latitudinii și longitudinii;(c)măsurarea efortului (de exemplu, numărul de lansări, numărul de cârlige), conform definiției din Manualul ICCAT al operațiunilor pentru diferite unelte;(d)data efectuării capturii;(c)verificarea datelor consemnate în jurnalul de bord;(d)reperarea și consemnarea navelor care ar putea practica un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare ale ICCAT.(3)Pe lângă sarcinile menționate la alineatul (2), observatorii naționali desfășoară activități științifice, inclusiv colectarea datelor necesare, pe baza orientărilor primite de la SCRS.(4)Datele și informațiile colectate în cadrul programului de observare al fiecărui stat membru sunt furnizate Comisiei, care le va transmite către SCRS sau către Secretariatul ICCAT, după cum este necesar.(5)În sensul alineatelor (1)-(3), fiecare stat membru asigură următoarele:(a)acoperirea reprezentativă, în timp și spațiu, pentru a garanta obținerea de către Comisie a unor date și informații adecvate și corespunzătoare cu privire la capturi, la efort și la alte aspecte științifice și de gestionare, luând în considerare caracteristicile flotelor și ale activităților de pescuit;(b)protocoale solide de culegere a datelor;(c)instruirea și abilitarea corespunzătoare a observatorilor înainte ca aceștia să fie trimiși pe teren;(d)perturbarea minimă, în măsura posibilului, a operațiunilor desfășurate de navele și capcanele care pescuiesc în zona reglementată de convenție.Articolul 39Programul regional de observare al ICCAT(1)Statele membre asigură punerea în aplicare eficace a programului regional de observare al ICCAT, astfel cum este prevăzut în prezentul articol și în anexa VIII.(2)Statele membre asigură prezența unui observator regional al ICCAT:(a)pe toate navele de pescuit cu plasă-pungă autorizate să pescuiască ton roșu;(b)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu de pe nave de pescuit cu plasă-pungă;(c)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu din capcane în cuști de transport;(d)în cursul tuturor transferurilor de la o fermă piscicolă la alta;(e)în cursul tuturor operațiunilor de plasare a tonului roșu în cuști din ferme piscicole;(f)în cursul tuturor operațiunilor de recoltare a tonului roșu din ferme piscicole; și(g)în cursul operațiunilor de eliberare a tonului din cuștile de creștere în mare.(3)Navele cu plasă-pungă pe care nu este prezent un observator regional al ICCAT nu sunt autorizate să pescuiască ton roșu.(4)Statele membre se asigură că un observator regional al ICCAT este repartizat fiecărei ferme piscicole în cursul întregii perioade în care se desfășoară operațiunile de plasare în cuști. În cazurile de forță majoră și în urma confirmării circumstanțelor care constituie forță majoră de către statul membru în care se află ferma piscicolă, un observator regional al ICCAT poate fi repartizat mai multor ferme piscicole concomitent pentru a asigura continuitatea operațiunilor de creștere, dacă se garantează că observatorul își îndeplinește corespunzător sarcinile care îi revin. Totuși, statul membru responsabil de fermele piscicole solicită imediat trimiterea unui observator regional suplimentar.(5)Observatorii regionali ai ICCAT au, în special, următoarele sarcini:(a)observarea și monitorizarea operațiunilor de pescuit și de creștere în conformitate cu măsurile relevante de conservare și gestionare ale ICCAT, inclusiv prin accesul la înregistrările camerelor stereoscopice din momentul plasării în cuști, care permit măsurarea lungimii și estimarea greutății corespunzătoare;(b)semnarea declarațiilor ICCAT de transfer și a BCD-urilor atunci când informațiile incluse în aceste documente corespund observațiilor lor. În caz contrar, observatorul regional al ICCAT își menționează prezența pe declarațiile de transfer și pe BCD-uri, precum și motivele dezacordului, citând în special norma (normele) sau procedura (procedurile) care nu a(u) fost respectată (respectate);(c)desfășurarea de activități științifice, inclusiv prelevarea de probe, conform orientărilor primite de la SCRS.(6)Comandanții, echipajul și operatorii fermei, capcanei și navei nu obstrucționează, intimidează, deranjează sau influențează, prin niciun mijloc, observatorii regionali pe parcursul exercitării atribuțiilor acestora.SECȚIUNEA 6OPERAȚIUNILE DE TRANSFERArticolul 40Autorizația de transfer(1)Înainte de orice operațiune de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului ori reprezentanții acestuia sau operatorul fermei piscicole ori al capcanei de unde se efectuează transferul transmit statului membru de pavilion sau statului membru responsabil de ferma piscicolă sau de capcană o notificare prealabilă de transfer, care indică:(a)numele navei de capturare sau al fermei piscicole ori al capcanei și numărul din registrul ICCAT;(b)ora estimată a transferului;(c)cantitatea estimată de ton roșu care urmează să fie transferată;(d)informații despre poziția geografică (latitudine/longitudine) în care se va efectua transferul, precum și numerele de identificare ale cuștilor;(e)numele remorcherului, numărul de cuști remorcate și numărul din registrul ICCAT, după caz; și(f)portul, ferma piscicolă sau cușca de destinație a tonului roșu.(2)În sensul alineatului (1), statele membre atribuie un număr unic fiecărei cuști de transport. Dacă este necesar să se utilizeze mai multe cuști de transport pentru transferul unei capturi care corespunde unei operațiuni de pescuit, o singură declarație de transfer este necesară, dar se înregistrează toate numerele cuștilor de transport în declarația de transfer, precizându-se clar cantitatea de ton roșu transportată în fiecare cușcă.(3)Numerele cuștilor se emit pe baza unui sistem unic de numerotare care cuprinde cel puțin codul alfa-3 corespunzător statului membru în care se află ferma piscicolă, urmat de trei numere. Numerele unice ale cuștilor sunt permanente și nu sunt transferabile de la o cușcă la alta.(4)Statul membru menționat la alineatul (1) atribuie și comunică comandantului navei de pescuit sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, un număr de autorizație pentru fiecare operațiune de transfer. Numărul autorizației trebuie să includă codul de trei litere al statului membru, patru numere care indică anul și trei litere care indică fie o autorizare pozitivă (AUT), fie una negativă (NEG) urmată de numere consecutive.(5)Statul membru menționat la alineatul (1) autorizează sau refuză să autorizeze transferul în 48 de ore de la depunerea notificării prealabile de transfer. Operațiunea de transfer nu poate începe înainte de eliberarea unei autorizații pozitive prealabile.(6)Autorizația de transfer nu aduce atingere confirmării operațiunii de plasare în cuști.Articolul 41Refuzul autorizației de transfer și eliberarea tonului roșu(1)Statul membru responsabil pentru nava de capturare, remorcher, fermă sau capcană trebuie să refuze să autorizeze transferul dacă, la primirea notificării prealabile a transferului, consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care, conform declarațiilor, a capturat peștele nu a dispus de o cotă suficientă;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau de către capcană ori nu a fost autorizată pentru a fi plasată în cuști;(c)nava de capturare care a declarat că a capturat peștele nu avea o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27 sau(d)remorcherul care, conform declarațiilor, este receptorul transferului de pește nu este înscris în registrul ICCAT al celorlalte nave de pescuit, menționat la articolul 26, sau nu este echipat cu un VMS sau cu un dispozitiv de monitorizare echivalent pe deplin funcțional.(2)Dacă transferul nu este autorizat, statul membru menționat la alineatul (1), după caz, emite imediat un ordin de eliberare comandantului navei de capturare sau de remorcare sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, pentru a-i informa că transferul nu este autorizat și pentru le solicita eliberarea peștilor înapoi în mare în conformitate cu anexa XII.(3)În eventualitatea apariției unei defecțiuni tehnice la sistemul VMS propriu în timpul transportului către fermă, remorcherul este înlocuit cu un alt remorcher cu un VMS pe deplin funcțional sau un nou VMS operațional este instalat sau utilizat, imediat ce acest lucru este posibil, dar nu mai târziu de 72 de ore. Această perioadă de 72 de ore poate fi prelungită, în mod excepțional, în caz de forță majoră sau în cazul unor constrângeri operaționale legitime. Defecțiunea tehnică este comunicată imediat Comisiei, care informează Secretariatul ICCAT. Din momentul în care a fost depistată defecțiunea tehnică până la remedierea acesteia, comandantul sau reprezentantul acestuia comunică la fiecare patru ore autorităților de control din statul membru de pavilion coordonatele geografice actualizate ale navei de pescuit prin mijloace de telecomunicații adecvate.Articolul 42Declarația de transfer(1)La finalul operațiunii de transfer, comandanții navelor de capturare sau ai remorcherelor sau operatorul fermei piscicole sau al capcanei completează și transmit statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI.(2)Formularele de declarație de transfer sunt numerotate de către autoritățile statului membru de care aparțin navele de pescuit, ferma piscicolă sau capcanele de unde se efectuează transferurile. Numărul formularului de declarație cuprinde codul din trei litere al statului membru, urmat de cele patru cifre pentru an, de numărul secvențial din trei cifre și de cele trei litere ITD (SM-20**/xxx/ITD).(3)Declarația de transfer, în original, însoțește transferul peștelui. Un exemplar al declarației este păstrat de nava de capturare sau de capcane și de remorchere.(4)Comandanții navelor care desfășoară operațiuni de transfer își raportează activitățile în conformitate cu anexa II.(5)Informațiile privind peștii morți sunt înregistrate în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XIII.Articolul 43Monitorizarea video(1)Comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorul fermei sau al capcanei se asigură că operațiunile de transfer sunt monitorizate sub apă cu ajutorul unei camere video, în vederea verificării numărului de pești transferați. Înregistrarea video are loc în conformitate cu standardele minime și cu procedurile stabilite în anexa X.(2)Dacă SCRS solicită Comisiei să furnizeze copii ale înregistrărilor video, statele membre furnizează aceste copii ▌Comisiei, care le transmite mai departe SCRS ▌.Articolul 44Verificarea de către observatorii regionali ai ICCAT și desfășurarea anchetelor(1)Observatorii regionali ai ICCAT aflați la bordul navei de capturare și al capcanei, astfel cum se menționează la articolul 39 și în anexa VIII:(a)înregistrează și raportează activitățile de transfer desfășurate;(b)observă și estimează capturile transferate; și(c)verifică înregistrările făcute în autorizația prealabilă de transfer, așa cum se menționează la articolul 40 și în declarația de transfer ICCAT, astfel cum se menționează la articolul 42.(2)În cazurile în care există o diferență numerică de peste 10 % între estimările făcute de observatorul regional sau de autoritățile de control relevante, sau de comandantul navei de capturare ori de remorcare, sau de operatorul capcanei sau al fermei, statul membru responsabil demarează o anchetă. Această anchetă se finalizează înainte de momentul plasării în cuști la fermă sau, în orice caz, în termen de 96 de ore de la deschiderea anchetei, cu excepția cazurilor de forță majoră. Până la obținerea rezultatelor anchetei respective, nu au loc operațiuni de plasare în cuști și nu se validează secțiunea pertinentă din BCD.(3)Cu toate acestea, atunci când înregistrarea video nu are o calitate sau o claritate suficientă pentru estimarea cantităților transferate, căpitanul navei sau operatorul fermei sau al capcanei poate solicita autorităților statului membru responsabil autorizația de a efectua o nouă operațiune de transfer și de a furniza observatorului regional înregistrarea video aferentă. Dacă acest transfer voluntar al controlului nu se încheie cu rezultate satisfăcătoare, statul membru responsabil deschide o anchetă. Dacă, în urma anchetei, se confirmă faptul că calitatea înregistrării video nu permite estimarea cantităților implicate în transfer, autoritățile de control ale statului membru responsabil dispun efectuarea unei alte operațiuni de transfer de control și furnizează înregistrarea video aferentă observatorului regional al ICCAT. Noile transferuri se efectuează sub forma unor transferuri de control până în momentul în care calitatea înregistrării video va permite estimarea cantităților transferate.(4)Fără a aduce atingere verificărilor efectuate de inspectori, observatorul regional ICCAT semnează declarația de transfer numai atunci când observațiile sale sunt în conformitate cu măsurile de conservare și gestionare ale ICCAT, iar informațiile conținute în declarația de transfer sunt în concordanță cu observațiile sale și includ o înregistrare video conformă în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3). Observatorul ICCAT verifică, de asemenea, dacă declarația ICCAT de transfer este transmisă comandantului remorcherului sau operatorului fermei piscicole ori reprezentantului capcanei, după caz. Dacă observatorul ICCAT nu este de acord cu declarația de transfer, el trebuie să indice în declarațiile de transfer și în BCD prezența sa și motivele dezacordului, menționând în special regula (regulile) sau procedura (procedurile) care nu au fost respectate(5)La finalul operațiunii de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorii fermei piscicole sau ai capcanei completează și transmit declarația statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI. Statele membre transmit declarația de transfer Comisiei ▌.Articolul 45Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri operaționale pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 7OPERAȚIUNILE DE PLASARE ÎN CUȘTIArticolul 46Autorizația de plasare în cuști și posibilul refuz de acordare a autorizației(1)Înainte de începerea operațiunilor de plasare în cuști, se interzice ancorarea cuștilor de transport la mai puțin de 0,5 mile marine de instalațiile de creștere. În acest sens, coordonatele geografice care corespund poligonului în care este situată ferma piscicolă trebuie să fie disponibile în planurile de gestionare a activității de creștere menționate la articolul 15.(2)Înainte de orice operațiune de plasare în cuști, statul membru responsabil pentru fermă solicită aprobarea plasării în cuști de către statul membru sau PCC responsabilă pentru nava de capturare sau capcana care a prins tonul roșu care urmează să fie plasat în cuști.(3)Autoritatea competentă din statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe plasarea în cuști în cazul în care consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care a capturat peștele nu deținea o cotă suficientă pentru tonul roșu;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau capcană; sau(c)nava de capturare sau capcana care a declarat că a capturat peștele nu are o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27.(4)În cazul în care statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe operațiunea de plasare în cuști, acesta:(a)informează autoritatea competentă din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă; și(b)solicită autorității competente să facă demersurile necesare pentru confiscarea capturilor și eliberarea în mare a peștelui.(5)Plasarea în cuști nu poate începe fără aprobarea emisă în termen de o zi lucrătoare de la solicitare de către statul membru sau PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană, sau de către statul membru responsabil pentru fermă, dacă acest lucru a fost convenit cu autoritățile statului membru sau cu PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană. Dacă în termen de o zi lucrătoare nu se primește niciun răspuns de la autoritățile statului membru sau ale PCC responsabilă pentru nava de capturare sau pentru capcană, operațiunea de plasare în cuști poate fi autorizată de către PCC sau de către statul membru responsabil pentru fermă.(6)Peștele va fi plasat în cuști înainte de data de 22 august a fiecărui an, cu excepția cazului în care autoritățile competente ale statului membru sau ale PCC de care aparține ferma piscicolă furnizează motive valide, inclusiv forța majoră, care însoțesc raportul de plasare în cuști atunci când acesta este transmis. În orice caz, peștele nu va fi plasat în cuști după data de 7 septembrie a fiecărui an.Articolul 47Documentele privind capturile de ton roșuStatele membre de care aparțin fermele piscicole interzic operațiunile de plasare a tonului roșu în cuști dacă acestea nu sunt însoțite de documentele solicitate de ICCAT în cadrul programului de documentare a capturilor prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 640/2010. Documentele trebuie să fie exacte și complete și trebuie să fie confirmate și validate de către autoritățile din statul membru sau ale PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcane.Articolul 48InspecțiileStatele membre de care aparțin fermele piscicole iau măsurile necesare pentru inspectarea fiecărei operațiuni de plasare în cuști care are loc în fermele piscicole.Articolul 49Monitorizarea videoStatele membre de care aparțin fermele piscicole se asigură că operațiunile de plasare în cuști sunt monitorizate sub apă, de către autoritățile lor de control, cu ajutorul unei camere video. Se efectuează câte o înregistrare video pentru fiecare operațiune de plasare în cuști, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa X.Articolul 50Deschiderea și desfășurarea anchetelorAtunci când există o diferență de număr mai mare de 10 % între estimările efectuate de observatorul regional al ICCAT, de autoritățile de control relevante din statele membre în cauză și/sau de operatorul fermei piscicole, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține nava de capturare și/sau capcana. Statul membru care efectuează anchetele poate utiliza alte informații de care dispune, inclusiv rezultatele programelor de plasare în cuști menționate la articolul 51.Articolul 51Măsurile și programele pentru estimarea cantității de ton roșu care urmează a fi plasat în cuști, în număr și în greutate(1)Statele membre se asigură că un program care utilizează sisteme cu camere stereoscopice sau metode alternative care asigură același nivel de precizie și acuratețe acoperă 100 % dintre operațiunile de plasare în cuști, pentru a estima cantitatea și greutatea peștelui.(2)Programul se desfășoară în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XI. Metodele alternative pot fi folosite doar dacă au fost aprobate de ICCAT în cadrul reuniunii anuale.(3)Statele membre de care aparține ferma piscicolă comunică rezultatele programului statului membru sau PCC de care aparțin navele de capturare, precum și entității care desfășoară programul regional de observare în numele ICCAT.(4)Atunci când rezultatele programului indică o diferență între cantitățile de ton roșu plasat cuști și cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat și/sau transferat, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Dacă nava de capturare sau capcana arborează pavilionul unei alte PCC, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu PCC de pavilion respectivă.(5)Pentru cantitățile plasate în cuști care depășesc cantitățile declarate capturate și transferate, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana transmite un ordin de eliberare, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XII, dacă:(a)ancheta menționată la alineatul (4) nu este finalizată în termen de 10 zile lucrătoare de la comunicarea rezultatelor programului, pentru o singură operațiune de plasare în cuști sau pentru toate operațiunile de plasare în cuști din cadrul unei operațiuni comune de pescuit; sau(b)ancheta indică faptul că numărul de exemplare și/sau greutatea medie de ton roșu depășesc cantitatea de ton roșu care, conform declarațiilor, a fost capturată și transferată.Eliberarea cantității excedentare se efectuează în prezența autorităților de control.(6)Rezultatele programului se utilizează pentru a decide dacă sunt necesare eliberări, iar declarațiile de plasare în cuști și secțiunile relevante din BCD se completează în mod corespunzător. În cazul în care a fost emis un ordin de eliberare, operatorul fermei piscicole solicită prezența unei autorități naționale de control și a unui observator regional al ICCAT pentru monitorizarea eliberării.(7)Statele membre transmit Comisiei rezultatele programului până la data de 1 septembrie a fiecărui an. În caz de forță majoră la plasarea în cuști, statele membre transmit aceste rezultate înainte de 12 septembrie. Comisia transmite aceste informații SCRS până la data de 15 septembrie a fiecărui an, pentru evaluare.(8)Transferul tonului roșu viu dintr-o cușcă de creștere în altă cușcă de creștere nu se efectuează fără aprobarea și prezența autorităților de control din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Fiecare transfer este înregistrat pentru a controla numărul exemplarelor. Autoritățile naționale de control monitorizează aceste transferuri și se asigură că fiecare transfer în cadrul aceleiași ferme piscicole este înregistrat în sistemul eBCD.(9)O diferență mai mare sau egală cu 10 % între cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat de navă sau capcană, și cantitățile stabilite de camera de control la momentul plasării în cuști constituie o posibilă nerespectare a normelor de către nava sau capcana în cauză. Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura monitorizarea corespunzătoare.Articolul 52Declarația de plasare în cuști și raportul privind plasarea în cuști(1)În termen de 72 de ore de la încheierea fiecărei operațiuni de plasare în cuști, un operator al fermei piscicole transmite autorității sale competente o declarație de plasare în cuști, astfel cum se prevede în anexa XIV. ▌(2)Pe lângă declarația de plasare în cuști menționată la alineatul (1), în termen de o săptămână de la finalizarea operațiunii de plasare în cuști, statul membru de care aparține ferma piscicolă transmite un raport privind plasarea în cuști, care conține elementele prevăzute în secțiunea B din anexa XI, statului membru sau PCC ale cărui/cărei nave sau capcane au capturat tonul roșu, precum și Comisiei. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT.(3)În sensul alineatului (2), operațiunea de plasare în cuști nu se consideră finalizată înainte de încheierea unei eventuale anchete care a fost deschisă și înainte de încheierea oricărei eventuale operațiuni de eliberare pentru care a fost emis un ordin.Articolul 53Transferurile în cadrul aceleiași ferme piscicole și controale aleatorii(1)Statele membre de care aparțin fermele piscicole implementează un sistem de trasabilitate, care include înregistrarea video a transferurilor interne.(2)Pe baza unei analize a riscurilor, autoritățile de control ale statelor membre de care aparțin fermele piscicole efectuează controale aleatorii privind tonul roșu ținut în cuști între momentul finalizării operațiunilor de plasare în cuști dintr-un an și prima operațiune de plasare în cuști din anul următor.(3)În sensul alineatului (2), fiecare stat membru de care aparțin ferme piscicole stabilește un procent minim pentru peștele care trebuie controlat. Procentul respectiv este prevăzut în planul anual de inspecție menționat la articolul 14. Fiecare stat membru transmite Comisiei rezultatele controalelor aleatorii efectuate în fiecare an. Comisia transmite aceste rezultate Secretariatului ICCAT în luna aprilie a anului următor perioadei căreia îi corespunde cota.Articolul 54Accesul la înregistrările video și cerințele privind înregistrările video(1)Fiecare stat membru responsabil pentru fermă se asigură că înregistrările video menționate la articolele 49 și 51 sunt puse la dispoziția inspectorilor naționali, precum și a inspectorilor regionali și ai ICCAT și a observatorilor naționali ai ICCAT.(2)Fiecare stat membru de care aparțin fermele piscicole ia măsurile necesare pentru a evita înlocuirea, editarea sau manipularea înregistrării video originale.Articolul 55Raportul anual privind plasarea în cuștiStatele membre care fac obiectul obligației de a transmite declarațiile și rapoartele privind plasarea în cuști în temeiul articolului 52 trimit Comisiei, în fiecare an, până la 31 iulie pentru anul precedent, un raport de sinteză privind plasarea în cuști. Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT înainte de data de 31 august a fiecărui an. Raportul conține următoarele informații:(a)cantitatea totală de ton roșu plasat în cuști de fiecare fermă piscicolă, inclusiv pierderile, exprimate ca număr și greutate, din timpul transportului către cuști ale fiecărei ferme piscicole, efectuat de nave de pescuit sau de capcane;(b)lista navelor care pescuiesc, furnizează sau transportă ton roșu în scopuri de creștere (numele navei, pavilionul, numărul licenței, tipul uneltelor de pescuit) și a capcanelor;(c)rezultatele programului de eșantionare pentru estimarea numărului în funcție de dimensiune pentru tonul roșu capturat, precum și data, ora și zona în care a avut loc captura și metoda de pescuit utilizată, în vederea îmbunătățirii statisticilor în scopul evaluării stocului.Programul de eșantionare necesită ca eșantionarea în funcție de dimensiune (lungime și greutate) din cuști să se efectueze pe baza unui singur eșantion (= 100 de exemplare) la fiecare 100 de tone de pește viu sau pe baza unui eșantion de 10 % din numărul total de pești plasați în cuști. Eșantionul în funcție de mărime se colectează cu ocazia recoltării la ferma piscicolă, iar de la peștii morți în timpul transportului, în conformitate cu Orientările ICCAT pentru prezentarea datelor și a informațiilor. Pentru peștele crescut mai mult de un an, sunt stabilite alte metodologii suplimentare de eșantionare. Eșantionarea se desfășoară în cursul oricărei recoltări și acoperă toate cuștile;(d)cantitățile de ton roșu plasat în cuști și estimarea ratei de creștere și a mortalității în captivitate, precum și cantitățile vândute exprimate în tone. Aceste informații sunt furnizate pentru fiecare fermă piscicolă;(e)cantitățile de ton roșu închise în cuști în anul anterior; și(f)cantitățile, defalcate în funcție de originea lor, comercializate în cursul anului precedent.Articolul 56Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 8MONITORIZARE ȘI SUPRAVEGHEREArticolul 57Sistemul de monitorizare a navelor(1)Prin derogare de la articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre de pavilion pun în aplicare un sistem de monitorizare a navelor (VMS) pentru navele lor de pescuit cu o lungime totală egală cu cel puțin 12 metri, în conformitate cu anexa XV.(2)Navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 metri care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (a) sau pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (b) încep să transmită date VMS către ICCAT cu cel puțin 5 zile înainte de perioada de autorizare și continuă să transmită datele respective timp de cel puțin 5 zile după perioada de autorizare, cu excepția cazului în care Comisiei i se transmite în prealabil o cerere de eliminare a navei din registrul ICCAT al navelor.(3)Din rațiuni de control, căpitanul sau reprezentantul său trebuie să se asigure că transmiterea datelor VMS de la navele de capturare autorizate să pescuiască activ ton roșu nu se întrerupe atunci când navele se află în port, cu excepția cazului în care există un sistem de declarare a intrărilor și a ieșirilor navelor din port.(4)Statele membre se asigură că centrele lor de monitorizare a pescuitului înaintează Comisiei și unui organism desemnat de aceasta, în timp real și în formatul https data feed, mesajele VMS primite de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor. Comisia transmite mesajele respective Secretariatului ICCAT pe cale electronică.(5)Statele membre se asigură că:(a)mesajele VMS de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor sunt înaintate Comisiei cel puțin o dată la două ore;(b)în cazul unor defecțiuni tehnice ale VMS, mesajele alternative de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor, care sunt primite în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011, sunt transmise Comisiei în termen de 24 de ore de la primirea acestora de către centrele lor de monitorizare a pescuitului;(c)mesajele transmise Comisiei sunt numerotate în mod secvențial (cu un identificator unic) pentru a se evita duplicarea;(d)mesajele transmise Comisiei sunt în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011.(6)Fiecare stat membru se asigură că toate mesajele puse la dispoziția navelor sale de inspecție sunt tratate în mod confidențial și se limitează la operațiunile de inspecție pe mare.SECȚIUNEA 9Inspecțiile și asigurarea respectării normelorArticolul 58Programul ICCAT de inspecție comună internațională(1)Activitățile de inspecție comună internațională se realizează în conformitate cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională (programul ICCAT), pentru controlul internațional în afara apelor aflate sub jurisdicție națională, astfel cum se prevede în anexa IX la prezentul regulament.(2)Statele membre ale căror nave de pescuit sunt autorizate să desfășoare operațiuni care vizează tonul roșu repartizează inspectori și efectuează inspecții pe mare în cadrul programului ICCAT.(3)Dacă, în orice moment, există peste 15 nave de pescuit aflate sub pavilionul unui stat membru care desfășoară activități de pescuit de ton roșu în zona reglementată de convenție, statul membru vizat trimite la fața locului, pe baza unei evaluări a riscurilor, o navă de inspecție în scopul inspecției și al controlului pe mare în zona reglementată de convenție pe toată durata prezenței acelor nave în zona respectivă. Se consideră că această obligație a fost îndeplinită atunci când statele membre cooperează pentru trimiterea la fața locului a unei nave de inspecție sau când o navă de inspecție a Uniunii este trimisă în zona reglementată de convenție.(4)Comisia sau un organism desemnat de aceasta poate repartiza programului ICCAT inspectori ai Uniunii.(5)În sensul alineatului (3), Comisia sau un organism desemnat de aceasta coordonează activitățile de supraveghere și de inspecție pentru Uniune. Comisia poate elabora, în coordonare cu statele membre implicate, programe comune de inspecție care să permită Uniunii să își îndeplinească obligația în cadrul programului ICCAT. Statele membre ale căror nave de pescuit desfășoară activități de pescuit al tonului roșu adoptă măsurile necesare pentru a facilita realizarea acestor programe, în special în ceea ce privește resursele umane și materiale necesare, precum și perioadele și zonele geografice în care vor fi utilizate resursele respective.(6)Statele membre aduc la cunoștința Comisiei, până la data de 1 aprilie a fiecărui an, numele inspectorilor și ale navelor de inspecție pe care intenționează să le repartizeze programului ICCAT în cursul anului. Pe baza acestor informații, Comisia, în colaborare cu statele membre, elaborează în fiecare an un plan privind participarea Uniunii la programul ICCAT, pe care îl trimite Secretariatului ICCAT și statelor membre.Articolul 59Inspecțiile efectuate în cazul încălcărilorStatul membru de pavilion se asigură că o inspecție fizică a navei de pescuit care se află sub pavilionul său are loc sub autoritatea sa în porturile sale sau este efectuată de către un inspector desemnat de acesta atunci când nava de pescuit nu se află în unul dintre porturile sale, în cazul în care nava de pescuit:(a)nu a respectat cerințele de înregistrare și raportare stabilite la articolele 31 și 32; sau(b)a încălcat dispozițiile prezentului regulament sau a săvârșit o încălcare gravă menționată la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 60Verificările încrucișate(1)Fiecare stat membru verifică informațiile din rapoartele de inspecție și din rapoartele observatorilor, datele VMS și, după caz, datele e-BCD-urilor, jurnalele navelor de pescuit, documentele de transfer/transbordare și documentele de captură și transmiterea la timp a acestora, în conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(2)Fiecare stat membru efectuează verificări încrucișate ale tuturor operațiunilor de debarcare, transbordare sau de plasare în cuști, efectuând comparații între cantitățile pe specie consemnate în jurnalul de bord al navei de pescuit sau cantitățile pe specie consemnate în declarația de transbordare și cantitățile consemnate în declarația de debarcare sau în declarația de plasare în cuști și orice alt document relevant, precum factura și/sau notele de vânzare.SECȚIUNEA 10Asigurarea respectării normelorArticolul 61Asigurarea respectării normelorFără a aduce atingere articolelor 89 – 91 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și, în special, obligației statelor membre de a lua măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită navă de pescuit, statul membru responsabil de ferma (fermele) piscicolă (piscicole) pentru tonul roșu ia măsurile adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită fermă, în cazul în care s-a stabilit, în conformitate cu dreptul său, că ferma piscicolă respectivă nu respectă dispozițiile articolelor 46 – 56 din prezentul regulament. În funcție de gravitatea încălcării și în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, aceste măsuri pot include, în special, suspendarea sau retragerea autorizației și/sau amenzi. Statele membre comunică orice suspendare sau retragere a unei autorizații Comisiei, care o notifică Secretariatului ICCAT cu scopul de a modifica registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu în consecință.CAPITOLUL 6ComercializareaArticolul 62Măsurile de comercializare(1)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009 și (CE) nr. 1005/2008 și Regulamentului (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1)., sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de debarcare, de import, de export, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă aceste operațiuni nu sunt însoțite de documente exacte, complete și validate prevăzute în prezentul regulament ▌ și în legislația Uniunii de transpunere a normelor ICCAT privind programul de documentare a capturilor de ton roșu.(2)Sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de prelucrare, de export, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă:(a)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unor nave de pescuit sau al unor capcane al căror stat de pavilion nu dispune de o cotă sau de o limită de captură ▌pentru tonul roșu, în temeiul măsurilor de conservare și gestionare ale ICCAT; sau(b)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unei nave de capturare sau al unei capcane în cazul căreia, în momentul capturării, cota individuală sau posibilitățile de pescuit ale statului fuseseră epuizate.(3)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009, (CE) nr. 1005/2008 și (UE) nr. 1379/2013, sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de prelucrare și de export a tonului roșu din fermele piscicole de îngrășare sau de creștere care nu sunt conforme cu regulamentele menționate la alineatul (1).CAPITOLUL 7Dispoziții finaleArticolul 63EvaluareaLa cererea Comisiei, statele membre îi transmit acesteia, fără întârziere, un raport detaliat privind punerea în aplicare a prezentului regulament. Pe baza informațiilor primite de la statele membre, Comisia transmite Secretariatului ICCAT, până la data hotărâtă de ICCAT, un raport detaliat privind punerea în aplicare a Recomandării 19-04 a ICCAT.Articolul 64FinanțareaÎn sensul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1)., prezentul regulament este considerat plan multianual în sensul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.Articolul 65ConfidențialitateDatele colectate care fac obiectul schimburilor de date în cadrul prezentului regulament sunt tratate în conformitate cu normele aplicabile privind confidențialitatea în temeiul articolelor 112 și 113 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 66Procedura de modificare(1)Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 referitoare la modificarea prezentului regulament pentru a-l adapta la măsurile adoptate de ICCAT care au efect obligatoriu asupra uniunii și a statelor membre în ceea ce privește:▌(a)Derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate, în conformitate cu articolul 8;(b)termenele pentru raportarea informațiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (4), articolul 26 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1), articolul 32 alineatele (2) și (3), articolul 35 alineatele (5) și (6), articolul 36, articolul 41 alineatul (3), articolul 44 alineatul (2), articolul 51 alineatul (7), articolul 52 alineatul (2), articolul 55, articolul 57 alineatul (5) litera (b) și la articolul 58 alineatul (6);(c)perioadele sezoanelor de pescuit prevăzute la articolul 17 alineatele (1) și (4);(d)dimensiunea minimă de referință pentru conservare stabilită la articolul 19 alineatele (1) și (2) și la articolul 20 alineatul (1);(e)procentele și parametrii de referință stabiliți la articolul 13, articolul 15 alineatele (3) și (4), articolul 20 alineatul (1), articolul 21 alineatul (2), articolul 38 alineatul (1), articolul 44 alineatul (2), articolul 50 și la articolul 51 alineatul (9);(f)informațiile care trebuie transmise Comisiei menționate la articolul 11 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolul 25 alineatul (3), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (4), articolul 34 alineatul (2), articolul 40 alineatul (1) și la articolul 55;(g)sarcinile observatorilor naționali și ale observatorilor regionali ai ICCAT, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 39 alineatul (5);(h)motivele de refuzare a autorizației de transfer prevăzute la articolul 41 alineatul (1);(i)motivele de confiscare a capturilor și transmiterea ordinului de eliberare a peștelui de la articolul 46 alineatul (4);(j)numărul navelor de la articolul 58 alineatul (3);(k)anexele de la I la XV.(2)Orice modificare adoptată în conformitate cu alineatul (1) se limitează strict la punerea în aplicare în dreptul Uniunii a modificărilor și/sau completărilor la recomandările ICCAT respective care sunt obligatorii pentru Uniune.Articolul 67Exercitarea delegării(1)Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.(2)Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 66 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.(3)Delegarea de competențe menționată la articolul 66 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.(4)Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.(5)De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.(6)Un act delegat adoptat în temeiul articolului 66 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului menționat, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.Articolul 68Procedura comitetului(1)Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.(2)Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.Articolul 69Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001Regulamentul (CE) nr. 1936/2001 se modifică după cum urmează:(a)articolul 3 literele (g)-(j), articolele 4a, 4b și 4c și anexa Ia se elimină.(b)În anexele I și II, cuvintele Ton roșu: Thunnus thynnus se elimină.Articolul 70Modificări ale Regulamentului (UE) 2017/2107În Regulamentul (UE) 2017/2107, se elimină articolul 43.Articolul 71Modificări ale Regulamentului (UE) 2019/833În Regulamentul (UE) 2019/833, se elimină articolul 53.Articolul 72Abrogare(1)Regulamentul (CE) 2016/1627 se abrogă.(2)Trimiterile la regulamentele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se interpretează în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut în anexa XVI.Articolul 73Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare în [a douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la ..., ...Pentru Parlamentul EuropeanPreședintelePentru ConsiliuPreședintele

ANEXA VII

Informații minime pentru autorizațiile de pescuit (1)

A.   IDENTIFICARE

| 1. | Număr de înregistrare ICCAT |
| --- | --- |

1.

| 2. | Denumirea navei de pescuit |
| --- | --- |

2.

| 3. | Numărul de înregistrare extern (litere și cifre) |
| --- | --- |

3.

B.   CONDIȚII DE PESCUIT

| 1. | Data eliberării |
| --- | --- |

1.

| 2. | Perioada de valabilitate |
| --- | --- |

2.

| 3. | Condițiile autorizației de pescuit, inclusiv, atunci când este cazul, speciile, zona, uneltele de pescuit și orice alte condiții aplicabile derivate din prezentul regulament și/sau din legislația națională. |
| --- | --- |

3.

| | | De la ../../..
  la ../../.. | De la ../../..
  la ../../.. | De la ../../..
  la ../../.. | De la ../../..
  la ../../.. | De la ../../..
  la ../../.. | De la ../../..
  la ../../.. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zone | | | | | | | |
| Specia | | | | | | | |
| Unealtă de pescuit | | | | | | | |
| Alte condiții | | | | | | | |

De la ../../..

la ../../..

De la ../../..

la ../../..

De la ../../..

la ../../..

De la ../../..

la ../../..

De la ../../..

la ../../..

De la ../../..

la ../../..

Zone

Specia

Unealtă de pescuit

Alte condiții

---

(1)  Figurează în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011.

ANEXA VIII

Programul regional de observare al ICCAT

DESEMNAREA OBSERVATORILOR REGIONALI AI ICCAT

| 1. | Fiecare observator regional al ICCAT deține următoarele calificări pentru a își îndeplini sarcinile:






  (a) | experiență suficientă pentru identificarea speciilor și a uneltelor de pescuit; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

experiență suficientă pentru identificarea speciilor și a uneltelor de pescuit;

| (b) | un nivel suficient de cunoștințe referitoare la măsurile ICCAT de conservare și gestionare, atestate printr-un certificat furnizat de statele membre pe baza orientărilor ICCAT privind formarea profesională; |
| --- | --- |

(b)

un nivel suficient de cunoștințe referitoare la măsurile ICCAT de conservare și gestionare, atestate printr-un certificat furnizat de statele membre pe baza orientărilor ICCAT privind formarea profesională;

| (c) | capacitatea de a observa și înregistra corect; |
| --- | --- |

(c)

capacitatea de a observa și înregistra corect;

| (d) | cunoașterea satisfăcătoare a limbii statului de pavilion al navei sau al fermei piscicole aflate sub observație. |
| --- | --- |

(d)

cunoașterea satisfăcătoare a limbii statului de pavilion al navei sau al fermei piscicole aflate sub observație.

OBLIGAȚIILE OBSERVATORULUI REGIONAL AL ICCAT

| 2. | Observatorii regionali ai ICCAT trebuie:






  (a) | să fi absolvit formarea tehnică prevăzută în orientările stabilite de ICCAT; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

să fi absolvit formarea tehnică prevăzută în orientările stabilite de ICCAT;

| (b) | să fie resortisanți ai unuia dintre statele membre și, în măsura posibilului, nu ai statului de care aparține ferma piscicolă sau capcana, nici ai statului de pavilion al navei de pescuit cu plasă-pungă. Dacă tonul roșu este recoltat din cușcă și comercializat ca produs proaspăt, observatorul regional ICCAT care este martor la recoltare poate fi resortisant al statului membru de care aparține ferma piscicolă; |
| --- | --- |

(b)

să fie resortisanți ai unuia dintre statele membre și, în măsura posibilului, nu ai statului de care aparține ferma piscicolă sau capcana, nici ai statului de pavilion al navei de pescuit cu plasă-pungă. Dacă tonul roșu este recoltat din cușcă și comercializat ca produs proaspăt, observatorul regional ICCAT care este martor la recoltare poate fi resortisant al statului membru de care aparține ferma piscicolă;

| (c) | să fie în măsură să exercite sarcinile prevăzute la punctul 3; |
| --- | --- |

(c)

să fie în măsură să exercite sarcinile prevăzute la punctul 3;

| (d) | să fie înscriși pe lista observatorilor regionali ai ICCAT care este ținută de ICCAT; |
| --- | --- |

(d)

să fie înscriși pe lista observatorilor regionali ai ICCAT care este ținută de ICCAT;

| (e) | să nu aibă, la momentul respectiv, interese financiare sau de alt gen în sectorul pescuitului de ton roșu. |
| --- | --- |

(e)

să nu aibă, la momentul respectiv, interese financiare sau de alt gen în sectorul pescuitului de ton roșu.

SARCINILE OBSERVATORULUI REGIONAL AL ICCAT

| 3. | Observatorii regionali al ICCAT au în special următoarele sarcini:






  (a) | în cazul observatorilor de pe navele cu plasă-pungă, monitorizarea conformității navelor cu plasă-pungă cu măsurile relevante de conservare și gestionare adoptate de ICCAT. În special, observatorul regional:






  1. | în cazul în care observă ceea ce ar putea constitui o nerespectare a recomandării ICCAT, transmite fără întârziere informațiile respective societății însărcinate cu punerea în aplicare a programului de observare regională al ICCAT, care le transmite, la rândul său, fără întârziere, autorităților statului de pavilion al navei de capturare; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

în cazul observatorilor de pe navele cu plasă-pungă, monitorizarea conformității navelor cu plasă-pungă cu măsurile relevante de conservare și gestionare adoptate de ICCAT. În special, observatorul regional:

1.

în cazul în care observă ceea ce ar putea constitui o nerespectare a recomandării ICCAT, transmite fără întârziere informațiile respective societății însărcinate cu punerea în aplicare a programului de observare regională al ICCAT, care le transmite, la rândul său, fără întârziere, autorităților statului de pavilion al navei de capturare;

| 2. | înregistrează activitățile de pescuit desfășurate și raportează în legătură cu acestea; |
| --- | --- |

2.

înregistrează activitățile de pescuit desfășurate și raportează în legătură cu acestea;

| 3. | observă și estimează capturile și verifică datele consemnate în jurnalul de bord; |
| --- | --- |

3.

observă și estimează capturile și verifică datele consemnate în jurnalul de bord;

| 4. | întocmește un raport zilnic cu privire la activitățile de transfer ale navelor de pescuit cu plasă-pungă; |
| --- | --- |

4.

întocmește un raport zilnic cu privire la activitățile de transfer ale navelor de pescuit cu plasă-pungă;

| 5. | reperează și înregistrează navele care este posibil să practice un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare și gestionare ale ICCAT; |
| --- | --- |

5.

reperează și înregistrează navele care este posibil să practice un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare și gestionare ale ICCAT;

| 6. | înregistrează și raportează în legătură cu activitățile de transfer desfășurate; |
| --- | --- |

6.

înregistrează și raportează în legătură cu activitățile de transfer desfășurate;

| 7. | verifică poziția navei atunci când aceasta este implicată în activitatea de transfer; |
| --- | --- |

7.

verifică poziția navei atunci când aceasta este implicată în activitatea de transfer;

| 8. | observă și estimează produsele transferate, inclusiv prin examinarea înregistrărilor video; |
| --- | --- |

8.

observă și estimează produsele transferate, inclusiv prin examinarea înregistrărilor video;

| 9. | verifică și înregistrează numele navei de pescuit în cauză și numărul ICCAT al acesteia; |
| --- | --- |

9.

verifică și înregistrează numele navei de pescuit în cauză și numărul ICCAT al acesteia;

| 10. | desfășoară activități științifice, precum culegerea de date pentru sarcina II, atunci când i se solicită acest lucru de către ICCAT, pe baza instrucțiunilor primite de la SCRS; |
| --- | --- |

10.

desfășoară activități științifice, precum culegerea de date pentru sarcina II, atunci când i se solicită acest lucru de către ICCAT, pe baza instrucțiunilor primite de la SCRS;

| (b) | în cazul observatorilor regionali ai ICCAT de la fermele piscicole și capcane, monitorizarea conformității fermelor piscicole și a capcanelor cu măsurile relevante de conservare și gestionare adoptate de ICCAT. În special, observatorul regional al ICCAT:






  1. | verifică datele conținute în declarația de transfer și în declarația de plasare în cuști, precum și în BCD, inclusiv prin examinarea unor înregistrări video; |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazul observatorilor regionali ai ICCAT de la fermele piscicole și capcane, monitorizarea conformității fermelor piscicole și a capcanelor cu măsurile relevante de conservare și gestionare adoptate de ICCAT. În special, observatorul regional al ICCAT:

1.

verifică datele conținute în declarația de transfer și în declarația de plasare în cuști, precum și în BCD, inclusiv prin examinarea unor înregistrări video;

| 2. | certifică datele cuprinse în declarația de transfer și în declarația de plasare în cuști, precum și în BCD-uri; |
| --- | --- |

2.

certifică datele cuprinse în declarația de transfer și în declarația de plasare în cuști, precum și în BCD-uri;

| 3. | întocmește un raport zilnic cu privire la activitățile de transfer ale fermelor piscicole și ale capcanelor; |
| --- | --- |

3.

întocmește un raport zilnic cu privire la activitățile de transfer ale fermelor piscicole și ale capcanelor;

| 4. | contrasemnează declarația de transfer, declarația de plasare în cuști și BCD-urile doar atunci când consideră că informațiile conținute în acestea corespund propriilor observații, inclusiv unei înregistrări video conforme, astfel cum se prevede la articolul 42 alineatul (1) și la articolul 43 alineatul (1); |
| --- | --- |

4.

contrasemnează declarația de transfer, declarația de plasare în cuști și BCD-urile doar atunci când consideră că informațiile conținute în acestea corespund propriilor observații, inclusiv unei înregistrări video conforme, astfel cum se prevede la articolul 42 alineatul (1) și la articolul 43 alineatul (1);

| 5. | desfășoară activități științifice, precum prelevarea de probe, conform cerințelor Comisiei, pe baza instrucțiunilor primite de la SCRS; |
| --- | --- |

5.

desfășoară activități științifice, precum prelevarea de probe, conform cerințelor Comisiei, pe baza instrucțiunilor primite de la SCRS;

| 6. | înregistrează și verifică prezența oricărui tip de marcaj, inclusiv a semnelor naturale, și notifică orice indiciu de eliminare recentă a unui marcaj; |
| --- | --- |

6.

înregistrează și verifică prezența oricărui tip de marcaj, inclusiv a semnelor naturale, și notifică orice indiciu de eliminare recentă a unui marcaj;

| (c) | întocmește rapoarte generale compilând informațiile culese în conformitate cu prezentul punct și le oferă comandantului și operatorului fermei piscicole posibilitatea de a include în acestea orice informație relevantă; |
| --- | --- |

(c)

întocmește rapoarte generale compilând informațiile culese în conformitate cu prezentul punct și le oferă comandantului și operatorului fermei piscicole posibilitatea de a include în acestea orice informație relevantă;

| (d) | depune la Secretariat raportul general menționat la litera (c) în termen de 20 de zile de la sfârșitul perioadei de observație; |
| --- | --- |

(d)

depune la Secretariat raportul general menționat la litera (c) în termen de 20 de zile de la sfârșitul perioadei de observație;

| (e) | exercită orice altă funcție definită de ICCAT. |
| --- | --- |

(e)

exercită orice altă funcție definită de ICCAT.

| 4. | Observatorul regional al ICCAT tratează drept confidențiale toate informațiile referitoare la operațiunile de pescuit și de transfer ale navelor de pescuit cu plasă-pungă și ale fermelor piscicole și acceptă respectiva cerință în scris, ca o condiție a numirii sale ca observator regional al ICCAT. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Observatorul regional al ICCAT respectă cerințele stabilite în legile și reglementările statului de pavilion sau ale statului fermei piscicole sub a cărui jurisdicție se află nava sau ferma piscicolă la care este repartizat observatorul regional al ICCAT. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Observatorul regional al ICCAT respectă ierarhia și normele generale de conduită care se aplică întregului personal al navei și al fermei piscicole, cu condiția ca aceste norme să nu afecteze atribuțiile observatorului regional al ICCAT din cadrul acestui program și obligațiile personalului navei și al fermei piscicole, astfel cum sunt prevăzute la punctul 7 din prezenta anexă și la articolul 39. |
| --- | --- |

6.

OBLIGAȚIILE STATELOR DE PAVILION, MEMBRE ALE UE, FAȚĂ DE OBSERVATORII REGIONALI AI ICCAT

| 7. | Statele membre de care aparține nava de pescuit cu plasă-pungă, ferma piscicolă sau capcana se asigură că observatorilor regionali ai ICCAT:






  (a) | li se permite contactul cu personalul navei, al fermei piscicole și al capcanei, precum și accesul la uneltele de pescuit, cuști și echipamente; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

li se permite contactul cu personalul navei, al fermei piscicole și al capcanei, precum și accesul la uneltele de pescuit, cuști și echipamente;

| (b) | li se permite, la cerere, accesul la echipamentele enumerate în continuare, în cazul în care acestea sunt prezente pe navele pe care au fost repartizați, pentru a le facilita îndeplinirea sarcinilor prevăzute la punctul 3 din prezenta anexă:






  1 | echipamente de navigație prin satelit; |
| --- | --- | --- |

(b)

li se permite, la cerere, accesul la echipamentele enumerate în continuare, în cazul în care acestea sunt prezente pe navele pe care au fost repartizați, pentru a le facilita îndeplinirea sarcinilor prevăzute la punctul 3 din prezenta anexă:

1

echipamente de navigație prin satelit;

| 2. | ecrane de afișare radar, atunci când sunt în funcțiune; |
| --- | --- |

2.

ecrane de afișare radar, atunci când sunt în funcțiune;

| 3. | mijloace electronice de comunicare; |
| --- | --- |

3.

mijloace electronice de comunicare;

| (c) | li se oferă cazare și masă, precum și accesul la instalații sanitare adecvate, în condiții egale cu cele de care beneficiază ofițerii; |
| --- | --- |

(c)

li se oferă cazare și masă, precum și accesul la instalații sanitare adecvate, în condiții egale cu cele de care beneficiază ofițerii;

| (d) | li se pune la dispoziție un spațiu adecvat pe pasarelă sau în timonerie pentru a își desfășura activitatea administrativă, precum și un spațiu pe punte, adecvat pentru îndeplinirea sarcinilor de observare. |
| --- | --- |

(d)

li se pune la dispoziție un spațiu adecvat pe pasarelă sau în timonerie pentru a își desfășura activitatea administrativă, precum și un spațiu pe punte, adecvat pentru îndeplinirea sarcinilor de observare.

COSTURILE GENERATE DE PROGRAMUL REGIONAL DE OBSERVARE AL ICCAT

| 8. | Toate costurile generate de activitățile observatorilor regionali ai ICCAT sunt suportate de fiecare operator de fermă piscicolă sau proprietar de nave de pescuit cu plasă-pungă. |
| --- | --- |

8.

ANEXA IX

Programul ICCAT de inspecție comună internațională

Cu ocazia celei de a patra reuniuni ordinare (Madrid, noiembrie 1975) și a reuniunii sale anuale din 2008, de la Marrakech, ICCAT a convenit astfel:

În temeiul articolului IX alineatul (3) din convenție, ICCAT recomandă stabilirea următoarelor dispoziții pentru controlul internațional în afara apelor aflate sub jurisdicție națională, pentru a se asigura aplicarea convenției și a măsurilor în vigoare care decurg din aceasta:

I.   ÎNCĂLCĂRI GRAVE

| 1. | În sensul prezentelor proceduri, următoarele încălcări ale măsurilor ICCAT de conservare și gestionare adoptate de ICCAT constituie o încălcare gravă:






  (a) | pescuitul fără licență, permis sau autorizație eliberată de PCC de pavilion; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pescuitul fără licență, permis sau autorizație eliberată de PCC de pavilion;

| (b) | nerespectarea obligației de a păstra registre corespunzătoare privind capturile și date suficiente legate de capturi, în conformitate cu cerințele de raportare ale ICCAT sau raportarea abuzivă a capturilor și/sau a datelor legate de capturi; |
| --- | --- |

(b)

nerespectarea obligației de a păstra registre corespunzătoare privind capturile și date suficiente legate de capturi, în conformitate cu cerințele de raportare ale ICCAT sau raportarea abuzivă a capturilor și/sau a datelor legate de capturi;

| (c) | pescuitul într-o zonă interzisă; |
| --- | --- |

(c)

pescuitul într-o zonă interzisă;

| (d) | pescuitul în afara sezonului; |
| --- | --- |

(d)

pescuitul în afara sezonului;

| (e) | capturarea sau reținerea deliberată a unor specii, cu încălcarea măsurilor aplicabile de conservare și gestionare adoptate de ICCAT; |
| --- | --- |

(e)

capturarea sau reținerea deliberată a unor specii, cu încălcarea măsurilor aplicabile de conservare și gestionare adoptate de ICCAT;

| (f) | încălcarea semnificativă a limitelor de captură sau a cotelor în vigoare în temeiul normelor ICCAT; |
| --- | --- |

(f)

încălcarea semnificativă a limitelor de captură sau a cotelor în vigoare în temeiul normelor ICCAT;

| (g) | utilizarea unor unelte de pescuit interzise; |
| --- | --- |

(g)

utilizarea unor unelte de pescuit interzise;

| (h) | falsificarea sau ascunderea intenționată a marcajelor, a identității sau a înmatriculării unei nave de pescuit; |
| --- | --- |

(h)

falsificarea sau ascunderea intenționată a marcajelor, a identității sau a înmatriculării unei nave de pescuit;

| (i) | ascunderea, alterarea sau distrugerea probelor legate de investigarea unei încălcări; |
| --- | --- |

(i)

ascunderea, alterarea sau distrugerea probelor legate de investigarea unei încălcări;

| (j) | încălcările multiple care, coroborate, constituie o nerespectare gravă a măsurilor în vigoare în temeiul ICCAT; |
| --- | --- |

(j)

încălcările multiple care, coroborate, constituie o nerespectare gravă a măsurilor în vigoare în temeiul ICCAT;

| (k) | agresarea, opunerea de rezistență, intimidarea, hărțuirea sexuală, stânjenirea unui inspector sau a unui observator autorizat sau obstrucționarea ori întârzierea nejustificată a activităților acestuia; |
| --- | --- |

(k)

agresarea, opunerea de rezistență, intimidarea, hărțuirea sexuală, stânjenirea unui inspector sau a unui observator autorizat sau obstrucționarea ori întârzierea nejustificată a activităților acestuia;

| (l) | modificarea sau scoaterea din funcțiune, în mod deliberat, a VMS; |
| --- | --- |

(l)

modificarea sau scoaterea din funcțiune, în mod deliberat, a VMS;

| (m) | alte încălcări definite de ICCAT, din momentul în care au fost incluse și publicate într-o versiune revizuită a respectivelor proceduri; |
| --- | --- |

(m)

alte încălcări definite de ICCAT, din momentul în care au fost incluse și publicate într-o versiune revizuită a respectivelor proceduri;

| (n) | pescuitul cu ajutorul unor avioane de detectare; |
| --- | --- |

(n)

pescuitul cu ajutorul unor avioane de detectare;

| (o) | perturbarea sistemului de monitorizare prin satelit și/sau operarea unei nave fără VMS; |
| --- | --- |

(o)

perturbarea sistemului de monitorizare prin satelit și/sau operarea unei nave fără VMS;

| (p) | efectuarea activității de transfer fără declarație de transfer; |
| --- | --- |

(p)

efectuarea activității de transfer fără declarație de transfer;

| (q) | transbordarea în largul mării. |
| --- | --- |

(q)

transbordarea în largul mării.

| 2. | În cazul operațiunilor de urcare la bord și inspectare a unei nave de pescuit pe parcursul cărora inspectorul autorizat observă o activitate sau o stare de lucruri care ar constitui o încălcare gravă, astfel cum este definită la punctul 1, autoritățile statului de pavilion al navelor de inspecție notifică imediat statul de pavilion al navei de pescuit, în mod direct, precum și prin intermediul Secretariatului ICCAT. În aceste situații, inspectorul informează, de asemenea, orice navă de inspecție a statului de pavilion al navei de pescuit, despre care se știe că se află în apropiere. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inspectorul ICCAT consemnează inspecțiile efectuate și toate încălcările constatate în jurnalul de bord al navei de pescuit. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Statul membru de pavilion se asigură că, în urma inspecției menționate la punctul 2, nava de pescuit în cauză încetează toate activitățile de pescuit. Statul membru de pavilion solicită navei de pescuit să se îndrepte în termen de 72 de ore către un port desemnat de acesta, unde se va începe o anchetă. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În cazul în care nava nu este invitată să se îndrepte către un port, statul membru de pavilion oferă Comisiei Europene, cu promptitudine, o justificare adecvată; Comisia Europeană transmite informațiile către Secretariatul ICCAT care le pune, la cerere, la dispoziția celorlalte părți contractante. |
| --- | --- |

5.

II.   EFECTUAREA INSPECȚIILOR

| 6. | Inspecțiile sunt efectuate de inspectori desemnați de către părțile contractante. Denumirile agențiilor guvernamentale abilitate și numele inspectorilor desemnați în acest sens de către guvernele lor respective sunt comunicate către ICCAT. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Navele care efectuează operațiuni internaționale de urcare la bordul navelor și de inspecție în conformitate cu prezenta anexă arborează un pavilion special sau o flamură specială aprobate de ICCAT și furnizate de Secretariatul ICCAT. Numele navelor folosite în acest scop sunt comunicate Secretariatului ICCAT, cât mai curând posibil înainte de începerea activităților de inspecție. Secretariatul ICCAT pune la dispoziția tuturor PCC informații cu privire la navele de inspecție desemnate, inclusiv prin publicarea acestor informații pe site-ul său internet protejat cu parolă. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fiecare inspector are asupra sa un document de identitate corespunzător, eliberat de autoritățile statului de pavilion și conform formatului indicat la punctul 21 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sub rezerva dispozițiilor convenite în conformitate cu punctul 16, o navă aflată sub pavilionul unei părți contractante și care pescuiește ton sau pești asemănători în zona reglementată de convenție din afara apelor aflate sub jurisdicția națională a părții respective se oprește atunci când primește semnalul corespunzător din Codul internațional de semnale de la o navă care arborează flamura ICCAT descrisă la punctul 7 și la bordul căreia se află un inspector, cu excepția cazului în care este angajată efectiv în operațiuni de pescuit, caz în care se oprește imediat după ce a încheiat operațiunile respective. Comandantul navei permite echipei de inspecție, astfel cum se specifică la punctul 10, să urce la bord și pune la dispoziția acesteia o scară de urcare la bord. Comandantul înlesnește realizarea, de către echipa de inspecție, a examinării echipamentelor, a capturilor sau a uneltelor și a tuturor documentelor relevante pe care un inspector le consideră necesare pentru a verifica dacă sunt respectate recomandările în vigoare ale ICCAT aplicabile statului de pavilion al navei inspectate. În plus, un inspector poate solicita orice explicație pe care o consideră necesară. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dimensiunea echipei de inspecție este stabilită de către comandantul navei de inspecție, în funcție de circumstanțe. Echipa de inspecție este compusă din numărul minim de membri necesari pentru a îndeplini în condiții de siguranță și securitate sarcinile stabilite în prezenta anexă. |
| --- | --- |

10.

| 11. | La urcarea la bordul navei, inspectorul prezintă documentul de identitate descris la punctul 8. Inspectorul respectă reglementările, procedurile și practicile internaționale general acceptate în ceea ce privește siguranța navei inspectate și a echipajului acesteia, intervine cât mai puțin în operațiunile de pescuit sau de depozitare a produselor și, în măsura posibilului, evită orice măsură care ar putea avea efecte negative asupra calității capturii aflate la bord.
  Fiecare inspector își limitează cercetările la evaluarea conformității cu recomandările în vigoare ale ICCAT aplicabile statului de pavilion al navei în cauză. În cadrul inspecției pe care o efectuează, inspectorul îi poate solicita comandantului navei de pescuit asistența necesară. Inspectorul întocmește un raport al inspecției efectuate, în formatul aprobat de ICCAT. Inspectorul semnează raportul în prezența comandantului navei, care are dreptul de a adăuga sau de a solicita să se adauge în raport orice observație pe care o consideră relevantă și pe care o confirmă printr-o semnătură. |
| --- | --- |

11.

Fiecare inspector își limitează cercetările la evaluarea conformității cu recomandările în vigoare ale ICCAT aplicabile statului de pavilion al navei în cauză. În cadrul inspecției pe care o efectuează, inspectorul îi poate solicita comandantului navei de pescuit asistența necesară. Inspectorul întocmește un raport al inspecției efectuate, în formatul aprobat de ICCAT. Inspectorul semnează raportul în prezența comandantului navei, care are dreptul de a adăuga sau de a solicita să se adauge în raport orice observație pe care o consideră relevantă și pe care o confirmă printr-o semnătură.

| 12. | Copii ale raportului sunt predate comandantului navei și guvernului echipei de inspecție; acesta din urmă transmite copii autorităților competente ale statului de pavilion al navei inspectate și ICCAT. În cazul în care se descoperă o încălcare a recomandărilor ICCAT, inspectorul informează, în măsura posibilului, și navele de inspecție ale statului de pavilion al navei de pescuit despre care se știe că se află în apropiere. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Opunerea de rezistență față de un inspector sau nerespectarea indicațiilor sale este tratată de către statul de pavilion al navei inspectate în același mod în care este tratată opunerea de rezistență față de orice inspector național. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Inspectorul își îndeplinește sarcinile care îi revin în temeiul prezentelor dispoziții în conformitate cu normele stabilite în prezentul regulament, dar rămâne sub controlul operațional al autorităților sale naționale și răspunde în fața acestora. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Părțile contractante țin cont de rapoartele de inspecție ale inspectorilor străini, de fișele de informații de reperare conforme cu Recomandarea 94-09 și de declarațiile rezultate din inspectarea documentelor și acționează pe baza acestora în temeiul prezentelor dispoziții, în conformitate cu legislația lor națională, în același mod ca în cazul rapoartelor întocmite de inspectorii naționali. Dispozițiile prezentului punct nu impun nicio obligație unei părți contractante de a conferi raportului întocmit de un inspector străin o valoare probatorie superioară celei pe care raportul ar avea-o în țara inspectorului. Părțile contractante colaborează pentru a facilita procedurile judiciare sau de altă natură care decurg din raportul întocmit de un inspector în temeiul acestor dispoziții. |
| --- | --- |

15.

| 16. | (a) | Părțile contractante informează ICCAT până la data de 15 februarie a fiecărui an în legătură cu planurile lor previzionale privind efectuarea, în anul calendaristic respectiv, a activităților de inspecție în temeiul recomandării implementate prin prezentul regulament, iar ICCAT poate adresa sugestii părților contractante în vederea coordonării operațiunilor naționale în acest domeniu, inclusiv în ceea ce privește numărul de inspectori și de nave la bordul cărora se află inspectori. |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

Părțile contractante informează ICCAT până la data de 15 februarie a fiecărui an în legătură cu planurile lor previzionale privind efectuarea, în anul calendaristic respectiv, a activităților de inspecție în temeiul recomandării implementate prin prezentul regulament, iar ICCAT poate adresa sugestii părților contractante în vederea coordonării operațiunilor naționale în acest domeniu, inclusiv în ceea ce privește numărul de inspectori și de nave la bordul cărora se află inspectori.

| (b) | Dispozițiile stabilite în Recomandarea 19-04 a ICCAT și planurile de participare se aplică între părțile contractante, cu excepția cazului în care există alte acorduri între acestea, caz în care acordurile respective sunt notificate către ICCAT. Se suspendă însă punerea în aplicare a programului între oricare două părți contractante, în cazul în care una dintre acestea a notificat ICCAT în acest sens, în așteptarea încheierii unui astfel de acord. |
| --- | --- |

(b)

Dispozițiile stabilite în Recomandarea 19-04 a ICCAT și planurile de participare se aplică între părțile contractante, cu excepția cazului în care există alte acorduri între acestea, caz în care acordurile respective sunt notificate către ICCAT. Se suspendă însă punerea în aplicare a programului între oricare două părți contractante, în cazul în care una dintre acestea a notificat ICCAT în acest sens, în așteptarea încheierii unui astfel de acord.

| 17. | (a) | Uneltele de pescuit sunt inspectate în conformitate cu reglementările în vigoare pentru subzona în care se desfășoară inspecția. Inspectorul precizează în raportul de inspecție subzona în care a avut loc inspecția și include în acest raport o descriere a tuturor încălcărilor constatate. |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Uneltele de pescuit sunt inspectate în conformitate cu reglementările în vigoare pentru subzona în care se desfășoară inspecția. Inspectorul precizează în raportul de inspecție subzona în care a avut loc inspecția și include în acest raport o descriere a tuturor încălcărilor constatate.

| (b) | Inspectorul are dreptul de a inspecta toate uneltele de pescuit utilizate sau care se găsesc la bord. |
| --- | --- |

(b)

Inspectorul are dreptul de a inspecta toate uneltele de pescuit utilizate sau care se găsesc la bord.

| 18. | Inspectorul aplică o marcă de identificare aprobată de ICCAT pe orice unealtă de pescuit inspectată care pare a încălca recomandările în vigoare ale ICCAT aplicabile statului de pavilion al navei în cauză și consemnează acest fapt în raportul de inspecție. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Inspectorul poate fotografia uneltele, echipamentele, documentația și orice alt element pe care îl consideră necesar, astfel încât să evidențieze acele caracteristici care, în opinia sa, nu sunt în conformitate cu reglementările în vigoare, caz în care elementele fotografiate sunt enumerate în raportul său, iar copii ale fotografiilor sunt anexate la copia raportului care este destinată statului de pavilion. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Inspectorul controlează, dacă este necesar, toate capturile de la bord pentru a determina dacă recomandările ICCAT sunt respectate. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Modelul de carte de identitate pentru inspectori este următorul:


  C5062021RO14110120210427RO0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Poziția Parlamentului European adoptată la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului.)C5062021RO14210120210427RO0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/819.)C5062021RO14310120210427RO0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei și de abrogare a Deciziei nr. 1312/2013/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/820.)C5062021RO14410120210427RO0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/836.)C5062021RO16010120210428RO0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei Europene,după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,având în vedere avizul Comitetului Economic și Social EuropeanJO C ...,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinarăPoziția Parlamentului European din 28 aprilie 2021.,întrucât:(1)Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22). este de a garanta o exploatare a resurselor biologice marine care oferă condiții economice, de mediu și sociale sustenabile.(2)Prin Decizia 98/392/CE a ConsiliuluiDecizia 98/392/CE a Consiliului din 23 martie 1998 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării și a Acordului din 28 iulie 1994 privind punerea în aplicare a Părții XI din aceasta (JO L 179, 23.6.1998, p. 1)., Uniunea a aprobat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării și Acordul pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migrat, care conțin principii și norme de conservare și gestionare a resurselor marine vii. În cadrul obligațiilor sale internaționale mai ample, Uniunea participă la eforturile depuse în apele internaționale pentru conservarea stocurilor de pește.(3)Uniunea este parte la Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul AtlanticConvenția internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (JO L 162, 18.6.1986, p. 34). (convenția).(4)În cadrul celei de a 21-a reuniuni speciale din 2018, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), instituită prin convenție, a adoptat Recomandarea 18-02 privind instituirea unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (planul de gestionare).Planul de gestionare respectă avizul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) al ICCAT, care prevede că ICCAT ar trebui să instituie un plan multianual de gestionare a stocului în 2018, dat fiind că starea actuală a stocului nu mai pare să necesite măsurile de urgență introduse prin planul de refacere a stocului de ton roșu (instituit prin Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04), fără însă a slăbi măsurile de monitorizare și control existente.(5)Recomandarea 18-02 abrogă Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04 de instituire a unui plan de redresare pentru tonul roșu, care a fost transpusă în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (JO L 252, 16.9.2016, p. 1)..(6)În cadrul celei de a 26-a reuniuni ordinare din 2019, ICCAT a adoptat Recomandarea 19-04 de modificare a planului multianual de gestionare stabilit prin Recomandarea 18-02. Recomandarea 19-04 a ICCAT abrogă și înlocuiește Recomandarea 18-02. Prezentul regulament ar trebui să transpună Recomandarea 19-04 în dreptul Uniunii.(7)Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să transpună, integral sau parțial, după caz, următoarele recomandări ale ICCAT: 06-07Recomandarea ICCAT privind creșterea tonului roșu., 18-10Recomandarea ICCAT privind standardele minime pentru sistemul de monitorizare a navelor în zona Convenției ICCAT., 96-14Recomandarea ICCAT privind conformitatea activităților de pescuit de ton roșu și pește-spadă din Atlanticul de Nord., 13-13Recomandarea ICCAT privind instituirea unui registru ICCAT al navelor cu o lungime totală de 20 de metri sau mai mare autorizate să desfășoare operațiuni în zona convenției. și 16-15Recomandarea ICCAT privind transbordarea..(8)Poziția Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile, pentru a garanta că gestionarea resurselor piscicole se face în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, în special cu obiectivul de refacere progresivă și de menținere a populațiilor de stocuri de pește peste nivelurile de biomasă care pot asigura producția maximă durabilă (MSY), cu obiectivul de a oferi condiții pentru un pescuit viabil și competitiv din perspectivă economică și pentru industria de prelucrare și activitățile desfășurate pe uscat legate de pescuit. Potrivit Raportului pe 2018Raportul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS), Madrid 1-5 octombrie 2018. publicat de SCRS, capturile de ton roșu cu o rată de mortalitate prin pescuit de F0,1 sunt în conformitate cu o mortalitate prin pescuit consecventă cu obținerea producției maxime durabile (Fmsy). Biomasa stocului este considerată a fi la un nivel care asigură producția maximă durabilă. B0,1 fluctuând de la valori peste acest nivel pentru nivelurile de recrutare medii și mici, în timp ce pentru nivelul de recrutare înalt se situează sub acest nivel.(9)Planul de gestionare ia în considerare caracteristicile specifice ale diverselor tipuri de unelte și tehnici de pescuit. În contextul punerii în aplicare a planului de gestionare, Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze activitățile de pescuit costier și utilizarea unor unelte și tehnici de pescuit selective și cu impact redus asupra mediului, în special unelte și tehnici utilizate în cadrul pescuitului tradițional și artizanal, contribuind astfel la asigurarea unui nivel echitabil de trai pentru economiile locale.(10)Ar trebui să se țină seama de caracteristicile și nevoile specifice ale pescuitului artizanal și la scară mică. În plus față de dispozițiile relevante din Recomandarea 19-04 a ICCAT care elimină obstacolele din calea participării navelor costiere la scară mică la pescuitul de ton roșu, statele membre ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o distribuție echitabilă și transparentă a posibilităților de pescuit între flotele la scară mică, cele artizanale și cele mai mari, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(11)Pentru a asigura conformitatea cu politica comună în domeniul pescuitului, au fost adoptate acte legislative la nivelul UE în vederea stabilirii unui sistem de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, care include combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). În special, Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). instituie un sistem al Uniunii de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, bazat pe o abordare globală și integrată, astfel încât să se garanteze respectarea tuturor normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 112, 30.4.2011, p. 1). stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009. Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (JO L 286, 29.10.2008, p. 1). instituie un sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. Aceste regulamente includ deja dispoziții referitoare la licențe și autorizații de pescuit, anumite norme privind sistemele de monitorizare a navelor care acoperă o parte dintre măsurile prevăzute în Recomandarea 19-04 a ICCAT. Prin urmare, nu este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse în prezentul regulament.(12)Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 introduce noțiunea de dimensiune minimă de referință pentru conservare. Pentru a asigura consecvența, ar trebui ca noțiunea de dimensiune minimă definită de ICCAT să fie implementată în dreptul Uniunii ca dimensiune minimă de referință pentru conservare.(13)Conform Recomandării 19-04 a ICCAT, trebuie aruncat înapoi în mare tonul roșu care a fost capturat și care este sub dimensiunea minimă de referință a conservării, același lucru fiind valabil și pentru capturile de ton roșu care depășesc limitele capturilor accidentale stabilite în planurile anuale de pescuit. În scopul respectării de către Uniune a obligațiilor internaționale care îi revin în temeiul ICCAT, articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al ComisieiRegulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (JO L 16, 23.1.2015, p. 23). prevede derogări de la obligația de debarcare a tonului roșu în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) 2015/98 pune în aplicare anumite dispoziții ale Recomandării 19-04 a ICCAT, care stabilește obligația de a arunca înapoi în mare tonul roșu pentru navele care își depășesc cota alocată sau nivelul maxim autorizat de capturi accidentale. Domeniul de aplicare al respectivului regulament delegat include navele implicate în pescuitul de agrement. În consecință, nu este necesar ca prezentul regulament să reglementeze aceste obligații de aruncare și de eliberare înapoi în mare și nu va aduce atingere dispozițiilor corespunzătoare din Regulamentul delegat (UE) 2015/98.(14)Cu ocazia reuniunii anuale din 2018, părțile contractante la convenție au recunoscut nevoia de consolidare a controalelor pentru anumite operațiuni care vizează tonul roșu. În acest sens, cu ocazia reuniunii anuale din 2018, s-a convenit că părțile contractante la convenție responsabile de creștere ar trebui să asigure trasabilitatea integrală a operațiunilor de plasare în cuști și să efectueze controale aleatorii pe baza analizei riscurilor.(15)Regulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2010 de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului (JO L 194, 24.7.2010, p. 1). prevede un document electronic de captură pentru tonul roșu (eBCD), transpunând Recomandarea 09-11 a ICCAT de modificare a Recomandării 08-12. Recomandările 17-09 și 11-20 privind aplicarea eBCD au fost abrogate recent prin Recomandările 18-12 și 18-13. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 640/2010 a devenit caduc, iar Comisia a propus un nou regulament pentru transpunerea celor mai recente norme ICCAT privind eBCD. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să facă trimitere la Regulamentul (UE) nr. 640/2010 ci, în termeni mai generali, la programul de documentare a capturilor recomandat de ICCAT.(16)Având în vedere că anumite recomandări ale ICCAT sunt modificate frecvent de către părțile contractante ale ICCAT și vor fi probabil modificate în continuare în viitor, pentru a transpune rapid în dreptul Uniunii viitoarele recomandări ale ICCAT de modificare sau de completare a planului de gestionare al ICCAT, competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să fie delegată Comisiei, în privința următoarelor aspecte: ▌termenele de raportare a informațiilor, perioadele de timp ale sezoanelor de pescuit; derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate; dimensiunile minime de referință pentru conservare; procentele și parametrii, informațiile care trebuie comunicate Comisiei; sarcinile observatorilor naționali și regionali, motivele de refuzare a autorizației de a transfera pește; motivele pentru confiscarea capturilor și pentru ordonarea eliberării peștelui. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferareJO L 123, 12.5.2016, p. 1.. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(17)Comisia, care reprezintă Uniunea în cadrul reuniunilor ICCAT, își exprimă anual acordul cu privire la o serie de recomandări cu caracter pur tehnic ale ICCAT, în special în ceea ce privește limitările capacității, cerințele referitoare la jurnalele de bord, formularele de raport de capturi, transbordarea și declarațiile de transfer, informațiile minime pentru autorizațiile de pescuit, numărul minim de nave de pescuit în raport cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională, specificațiile programului de inspecție și de observare, standardele pentru înregistrarea video, protocoalele de eliberare a peștilor, standardele privind tratarea peștilor morți, declarațiile de plasare în cuști sau standardele sistemelor de monitorizare a navelor, care sunt transpuse în anexele I-XV la prezentul regulament. Comisia ar trebui să dețină competențe de a adopta acte delegate de modificare sau completare a anexelor I-XV, în concordanță cu recomandările modificate sau completate ale ICCAT. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(18)Recomandările ICCAT care reglementează pescuitul de ton roșu (operațiunile legate de capturare, transfer, transport, plasare în cuști, creștere, recoltare și transport) sunt extrem de dinamice. Noi tehnologii pentru controlarea și gestionarea pescuitului, care trebuie să fie utilizate în mod uniform de către statele membre, sunt dezvoltate în permanență (de exemplu, camere stereoscopice și metode alternative). În mod similar, trebuie să se elaboreze și proceduri operaționale acolo unde este necesar, pentru a ajuta statele membre să se conformeze cu normele ICCAT consacrate în prezentul regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind reportarea tonului roșu viu, operațiunile de transfer și de plasare în cuști. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)..(19)Actele delegate și actele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a viitoarelor recomandări ale ICCAT în dreptul Uniunii prin intermediul procedurii legislative ordinare.(20)Întrucât prezentul regulament va prevedea un plan nou și cuprinzător de gestionare pentru tonul roșu, dispozițiile privind tonul roșu stabilite în Regulamentele (UE) 2017/2107Regulamentul (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (JO L 315, 30.11.2017, p. 1). și (UE) 2019/833Regulamentul (UE) 2019/833 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1627 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2115/2005 și (CE) nr. 1386/2007 ale Consiliului (JO L 141, 28.5.2019, p. 1). ale Parlamentului European și ale Consiliului ar trebui să fie eliminate. În ceea ce privește articolul 43 din Regulamentul (UE) 2017/2107, partea corespunzătoare peștelui-spadă mediteraneean a fost inclusă în Regulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 1).. Anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1936/2001 al Consiliului din 27 septembrie 2001 de stabilire a unor măsuri de control aplicabile pescuitului pentru anumite stocuri de pești mari migratori (JO L 263, 3.10.2001, p. 1). trebuie, de asemenea, eliminate. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1936/2001, (UE) nr. 2017/2107 și (UE) nr. 2019/833 ar trebui modificate în consecință.(21)Recomandarea 18-02 a ICCAT a abrogat Recomandarea 17-07, întrucât starea stocului nu mai necesita măsurile de urgență prevăzute în planul de refacere a stocului de ton roșu instituit prin recomandarea respectivă. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1627, care a instituit planul de refacere, ar trebui să fie abrogat,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CAPITOLUL IDISPOZIȚII GENERALEArticolul 1ObiectPrezentul regulament stabilește normele generale pentru punerea în aplicare uniformă și eficientă de către Uniune a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu (Thunnus thynnus) din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, astfel cum a fost adoptat de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT).Articolul 2Domeniu de aplicarePrezentul regulament se aplică:(a)navelor de pescuit ale Uniunii și navelor Uniunii implicate în activități de pescuit recreativ și care:capturează ton roșu în zona reglementată de convenție; șitransbordează sau transportă la bord, inclusiv în afara zonei reglementate de convenție, ton roșu capturat în zona reglementată de convenție;(b)fermelor piscicole din Uniune;(c)navelor de pescuit ale țărilor terțe și navelor țărilor terțe care practică pescuitul recreativ, care operează în apele Uniunii și capturează ton roșu în zona reglementată de convenție;(d)navelor din țări terțe care sunt inspectate în porturi din statele membre și care au la bord ton roșu capturat în zona reglementată de convenție sau produse din pește provenite de la tonul roșu capturat în apele Uniunii care nu au fost debarcate sau transbordate anterior în porturi.Articolul 3ObiectivObiectivul prezentului regulament este punerea în aplicare a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu, astfel cum a fost adoptat de ICCAT, care are drept scop menținerea unei biomase a tonului roșu peste nivelurile care pot asigura producția maximă durabilă.Articolul 4Relația cu alte acte legislative ale UniuniiCu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel, dispozițiile prezentului regulament se aplică fără a aduce atingere altor acte ale Uniunii care reglementează sectorul pescuitului, în special:(1)Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului;(2)Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;(3)Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (JO L 347, 28.12.2017, p. 81). privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe;(4)Regulamentul (UE) 2017/2107 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);(5)Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1380/2013, (UE) 2016/1139, (UE) 2018/973, (UE) 2019/472 și (UE) 2019/1022 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 105). privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice.Articolul 5DefinițiiÎn sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:1.ICCAT înseamnă Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic;2.convenția înseamnă Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic;3.navă de pescuit înseamnă orice navă cu motor utilizată în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu, inclusiv navele de capturare, navele de prelucrare a peștelui, navele de sprijin, remorcherele, navele implicate în operațiuni de transbordare și navele de transport echipate pentru transportul produselor din ton, precum și navele auxiliare, cu excepția portcontainerelor;4.ton roșu viu înseamnă tonul roșu care este păstrat viu o anumită perioadă de timp într-o capcană pentru ton sau care este transferat viu într-o fermă piscicolă ▌;5.SCRS înseamnă Comitetul permanent pentru cercetare și statistică al ICCAT;6.pescuit recreativ înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele biologice marine ▌;7.pescuit sportiv înseamnă pescuitul necomercial practicat de persoane care sunt membre ale unei organizații sportive naționale sau care dețin un permis național de pescuit sportiv;8.remorcher înseamnă orice navă utilizată pentru tractarea cuștilor;9.navă de prelucrare înseamnă o navă la bordul căreia produsele pescărești sunt supuse, înainte de ambalare, unuia sau mai multora dintre următoarele procese: filetare sau tranșare, congelare și/sau prelucrare;10.navă auxiliară înseamnă orice navă utilizată pentru transportul tonului roșu mort (neprelucrat) dintr-o cușcă de transport/creștere, dintr-o navă de pescuit cu plasă-pungă sau dintr-o capcană către un port desemnat și/sau către o navă de prelucrare;11.capcană înseamnă o unealtă staționară fixată de substrat, care conține, de obicei, o plasă de ghidaj care dirijează tonul roșu într-un spațiu delimitat sau într-o serie de spații delimitate unde este păstrat înainte de recoltare sau de creștere;12.plase pungă înseamnă orice setcă înconjurătoare ale cărei capete inferioare sunt reunite cu ajutorul unui cablu de strângere petrecut printr-o serie de inele dispuse de-a lungul cablului de ancorare, care permite strângerea plasei sub forma unei pungi și închiderea acesteia;13.plasare în cuști înseamnă transferul tonului roșu viu din cușca de transport sau din capcană în cuștile de creștere sau de îngrășare;14.navă de capturare înseamnă o navă utilizată în scopul capturării comerciale a resurselor de ton roșu;15.fermă piscicolă înseamnă o zonă marină delimitată clar prin coordonate geografice, utilizată pentru îngrășarea sau creșterea tonului roșu capturat cu ajutorul capcanelor și/sau al navelor de pescuit cu plasă-pungă. Fermele piscicole ar putea avea mai multe spații de creștere, toate fiind delimitate prin coordonate geografice, cu o definire clară a longitudinii și latitudinii pentru fiecare punct al poligonului;16.creștere sau îngrășare înseamnă plasarea tonului roșu în cuști în cadrul unor ferme piscicole și hrănirea acestuia în scopul îngrășării și al măririi biomasei totale;17.recoltare înseamnă uciderea tonului roșu în ferme piscicole sau capcane;18.cameră stereoscopică înseamnă o cameră cu două sau mai multe obiective, fiecare obiectiv având un senzor de imagine separat sau un cadru de peliculă separat, care permite înregistrarea de imagini tridimensionale în scopul măsurării lungimii peștelui și a precizării numărului și a greutății exemplarelor de ton roșu;19.navă de pescuit costier la scară mică este o navă de capturare cu cel puțin trei din cele cinci caracteristici de mai jos:(a)lungime totală < 12 m;(b)nava pescuiește exclusiv în apele aflate sub jurisdicția statului membru de pavilion;(c)campaniile de pescuit au o durată mai mică de 24 de ore;(d)numărul maxim al membrilor echipajului este stabilit la patru persoane; sau(e)nava pescuiește utilizând tehnici selective și cu un impact redus asupra mediului;20.operațiune comună de pescuit înseamnă orice operațiune desfășurată între două sau mai multe nave cu plasă-pungă, în cadrul căreia captura unei nave cu plasă-pungă se atribuie uneia sau mai multor alte nave cu plasă-pungă conform unei chei de repartizare convenite în prealabil;21.pescuit activ înseamnă, în cazul oricărei nave de capturare, faptul că aceasta vizează tonul roșu în cursul unui anumit sezon de pescuit;22.BCD înseamnă un document privind capturile de ton roșu;23.eBCD înseamnă un document electronic privind capturile de ton roșu;24.zona reglementată de convenție înseamnă zona geografică definită la articolul 1 din convenție;25.transbordare înseamnă descărcarea cantității totale sau a unei cantități oarecare de produse pescărești aflate la bordul unei nave de pescuit pe o altă navă de pescuit. Totuși, descărcarea de ton roșu mort din plasa-pungă, din capcană sau de pe remorcher pe o navă auxiliară nu se consideră transbordare;26.transfer de control înseamnă orice transfer suplimentar care este efectuat la cererea operatorilor navelor de pescuit/fermelor sau a autorităților de control în scopul de a se verifica numărul de pești transferați;27.cameră de control înseamnă o cameră stereoscopică și/sau o cameră obișnuită de luat vederi care este utilizată la efectuarea controalelor prevăzute în prezentul regulament;28.PCC înseamnă o parte contractantă la convenție și o parte, entitate sau entitate de pescuit necontractantă colaboratoare;29.navă de pescuit pelagic de mari dimensiuni cu paragate înseamnă o navă de pescuit pelagic cu paragate cu o lungime totală de peste 24 de metri;30.transfer înseamnă orice transfer:(a)de ton roșu viu din plasa navei de capturare în cușca de transport;(b)de ton roșu viu din cușca de transport într-o altă cușcă de transport;(c)al cuștii cu ton roșu viu de pe un remorcher pe un alt remorcher;(d)al cuștii cu ton roșu viu dintr-o fermă piscicolă în alta sau de ton roșu viu între diferite cuști din cadrul aceleiași ferme;(e)de ton roșu viu din capcană în cușca de transport independent de prezența unui remorcher;31.operator înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor pescărești și de acvacultură;32.grupă de unelte înseamnă un grup de nave de pescuit care utilizează aceleași unelte, pentru care a fost alocată o cotă de grup;33.efort de pescuit înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave de pescuit, înseamnă suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;34.statul membru responsabil înseamnă statul membru de pavilion sau statul membru sub jurisdicția căruia se află ferma piscicolă sau capcana în cauză.CAPITOLUL IIMĂSURI DE GESTIONAREArticolul 6Condiții aferente măsurilor de gestionare a pescuitului(1)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că efortul de pescuit al navelor sale de capturare și al capcanelor sale este proporțional cu posibilitățile de pescuit de ton roșu de care dispune statul membru respectiv în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Măsurile adoptate de statele membre includ stabilirea cotelor individuale pentru navele lor de capturare cu o lungime de peste 24 de metri incluse în lista navelor autorizate menționată la articolul 26.(2)Statele membre obligă navele de capturare să se îndrepte imediat către un port indicat de acestea în cazul în care cota individuală este considerată a fi epuizată, în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(3)Operațiunile de navlosire nu sunt permise pentru pescuitul tonului roșu.Articolul 7Reportarea tonului roșu viu nerecoltat▌(1)▌Recoltarea tonului roșu viu nerecoltat provenind dintr-o captură făcută într-un an precedent în cadrul unei ferme poate fi permisă numai în cazul în care statul membru instituie un sistem consolidat de control și îl raportează Comisiei. Sistemul respectiv face parte din planul de inspecție al statului membru menționat la articolul 13 și include cel puțin măsurile stabilite la articolele 53 și 61.(2)Înainte de începerea unui sezon de pescuit, statele membre responsabile de fermele piscicole efectuează o evaluare aprofundată a tuturor cantităților de ton roșu viu reportate după recoltarea generală din fermele aflate sub jurisdicția lor. În acest scop, toate cantitățile de ton roșu viu reportate în anul de capturare care nu au făcut obiectul recoltării generale în fermele piscicole sunt transferate în alte cuști prin utilizarea unor sisteme cu camere stereoscopice sau a unor metode alternative, cu condiția să garanteze același nivel de precizie și acuratețe, în conformitate cu articolul 51. Trasabilitatea documentată integral va fi asigurată în orice moment. Reportarea tonului roșu din anii care nu au făcut obiectul recoltei generale trebuie să fie controlată anual aplicând aceeași procedură unor eșantioane adecvate pe baza evaluării riscurilor.(3)Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care să se stabilească norme detaliate de instituire a unui sistem consolidat de control pentru reportarea cantităților de ton roșu viu. Respectivele acte de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.Articolul 8Reportarea cotelor neutilizateNu este permisă reportarea cotelor neutilizate.Articolul 9Transferuri de cote(1)Transferurile de cote dintre Uniune și alte PCC se realizează doar cu autorizația prealabilă a statelor membre și/sau a PCC în cauză. Comisia înștiințează Secretariatul ICCAT cu 48 de ore înainte de transferarea cotelor.(2)Transferul de cote în cadrul grupelor de unelte, al cotelor pentru capturile accidentale și al cotelor individuale de pescuit pentru fiecare stat membru este permis, cu condiția ca statul (statele) membru (membre) vizat (vizate) să informeze în prealabil Comisia cu privire la aceste transferuri, astfel încât Comisia să poată informa Secretariatul ICCAT înainte de intrarea în vigoare a transferului.Articolul 10Deducerea cotelor în cazul cantităților pescuite în excesDacă statele membre depășesc cotele care le-au fost alocate, iar această situație nu poate fi remediată prin schimbul de cote în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, se aplică articolele 37 și 105 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 11Planurile anuale de pescuit(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de pescuit pentru tonul roșu stabilește un plan anual de pescuit. Planul conține, cel puțin, următoarele informații pentru navele de capturare și capcane:(a)cotele alocate fiecărei grupe de unelte, inclusiv cotele pentru capturile accidentale;(b)după caz, metoda utilizată pentru alocarea și gestionarea cotelor;(c)măsurile pentru asigurarea respectării cotelor individuale;(d)sezoanele de pescuit deschise pentru fiecare categorie de unelte;(e)informații privind porturile desemnate;(f)normele privind capturile accidentale; și(g)numărul de nave de capturare, altele decât traulerele de fund, cu o lungime de peste 24 de metri, și navele de pescuit cu plasă-pungă care sunt autorizate să efectueze operațiuni pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Statele membre care dispun de nave de pescuit costier la scară mică autorizate să pescuiască ton roșu se străduiesc să aloce acestor nave o cotă sectorială specifică și includ această alocare în planurile lor de pescuit. Ele includ, de asemenea, în planurile lor de monitorizare, control și inspecție măsurile suplimentare pentru a monitoriza îndeaproape utilizarea cotelor de către flota respectivă. Statele membre pot autoriza un număr diferit de nave să utilizeze pe deplin posibilitățile lor de pescuit, utilizând parametrii menționați la alineatul (1).(3)Portugalia și Spania pot aloca cote sectoriale pentru navele de pescuit cu momeală care operează în apele Uniunii din arhipelagurile insulelor Azore, Madeira și Canare. Cota sectorială este inclusă în planurile lor anuale de pescuit, iar măsurile suplimentare de monitorizare a utilizării acesteia sunt definite clar în planurile lor anuale de monitorizare, control și inspecție.(4)Atunci când statele membre alocă cote sectoriale în conformitate cu alineatele (2) sau (3), nu se aplică cerința privind cota minimă de 5 tone prevăzută în actul Uniunii aflat în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit.(5)Orice modificare a planului anual de pescuit este transmisă de către statul membru vizat Comisiei, cu cel puțin trei zile lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare. Comisia informează secretariatul ICCAT cu privire la modificare cu cel puțin o zi lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare.Articolul 12Alocarea posibilităților de pescuitÎn conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în momentul alocării posibilităților de pescuit de care dispun, statele membre utilizează criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice și, de asemenea, asigură o distribuție echitabilă a cotelor naționale între diferitele segmente de flotă, ținând seama în special de pescuitul tradițional și artizanal și oferă stimulente pentru navele de pescuit din Uniune care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact redus asupra mediului.Articolul 13Planurile anuale de gestionare a capacității de pescuitFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de gestionare a capacității de pescuit. În acel plan, statele membre își adaptează numărul de nave de capturare și de capcane astfel încât să se asigure că capacitatea de pescuit corespunde posibilităților de pescuit alocate navelor de capturare și capcanelor în perioada de timp relevantă. Statele membre își adaptează capacitatea de pescuit utilizând parametrii definiți în actul Uniunii în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit. Adaptarea capacității de pescuit a Uniunii pentru navele de pescuit cu plasă-pungă este limitată la o variație maximă de 20 % față de valoarea de referință a capacității de pescuit din 2018.Articolul 14Planurile anuale de inspecțieFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de inspecție în vederea asigurării conformității cu prezentul regulament. Statele membre înaintează Comisiei planurile lor. Planurile respective se întocmesc în conformitate cu:(a)obiectivele, prioritățile și procedurile, precum și criteriile pentru activitățile de inspecție, care sunt stabilite în programul specific de control și inspecție având ca obiect tonul roșu, instituit în temeiul articolului 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;(b)programul național de acțiuni de control pentru tonul roșu, instituit în temeiul articolului 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 15Planurile anuale de gestionare a activității de creștere(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu instituie un plan anual de gestionare a activității de creștere.(2)În planul anual de gestionare a activității de creștere, fiecare stat membru se asigură că capacitatea totală de intrare și capacitatea totală de creștere corespund cu cantitatea estimată de ton roșu disponibilă pentru creștere.(3)Statele membre își limitează capacitatea de creștere pentru ton în funcție de capacitatea totală de creștere înregistrată în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu al ICCAT sau de capacitatea care a fost autorizată și declarată la ICCAT în 2018.(4)În ceea ce privește tonul roșu capturat în sălbăticie, volumul maxim al intrărilor în fermele piscicole ale unui stat membru este limitat la nivelul cantităților de intrare înregistrate la ICCAT în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu de fermele piscicole ale respectivului stat membru în anii 2005, 2006, 2007 sau 2008.(5)În cazul în care un stat membru trebuie să majoreze volumul maxim al intrărilor de ton sălbatic capturat în una sau mai multe dintre fermele sale piscicole de ton, majorarea este proporțională cu posibilitățile de pescuit alocate statului membru respectiv și eventualele importuri de ton roșu viu dintr-un alt stat membru sau de la o altă parte contractantă.(6)Statele membre responsabile de fermele piscicole se asigură că oamenilor de știință însărcinați de către SCRS pentru testele de identificare a ratelor de creștere în timpul perioadei de îngrășare li se asigură accesul în fermele piscicole și asistență pentru efectuarea sarcinilor lor.(7)După caz, statele membre transmit Comisiei, până la data de 15 mai a fiecărui an, planuri de gestionare a activității de creștere revizuite.Articolul 16Transmiterea planurilor anuale(1)Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu transmite Comisiei următoarele planuri:(a)planul anual de pescuit pentru navele de capturare și capcanele care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, stabilit în conformitate cu articolul 11;(b)planul anual de gestionare a capacității de pescuit, stabilit în conformitate cu articolul 13;(c)planul anual de inspecție, stabilit în conformitate cu articolul 14; și(d)planul anual de gestionare a activității de creștere, stabilit în conformitate cu articolul 15.(2)Comisia compilează planurile menționate la alineatul (1) și le utilizează pentru stabilirea planului anual al Uniunii. Comisia transmite planul Uniunii Secretariatului ICCAT până la data de 15 februarie a fiecărui an, pentru a fi discutat și aprobat de ICCAT.(3)În cazul în care un stat membru nu transmite Comisiei oricare dintre planurile menționate la alineatul (1) în termenul prevăzut la alineatul respectiv, Comisia poate decide să transmită planul Uniunii Secretariatului ICCAT fără să includă planurile statului membru vizat. La cererea statului membru vizat, Comisia se străduiește să ia în considerare unul dintre planurile menționate la alineatul (1) și prezentat după termenul-limită prevăzut la alineatul respectiv, dar înainte de termenul prevăzut la alineatul (2). În cazul în care un plan prezentat de un stat membru nu respectă dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a activității de creștere și conține o greșeală gravă care poate determina Comisia ICCAT să nu aprobe planul anual al Uniunii, Comisia poate decide să transmită Secretariatului ICCAT planul anual al Uniunii fără să includă planurile statului membru vizat. Comisia informează statul membru vizat cât mai curând posibil și se străduiește să includă orice planuri revizuite prezentate de statul membru respectiv în planul Uniunii sau în modificările aduse planului Uniunii, cu condiția ca acestea să respecte dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a creșterii.CAPITOLUL IIIMĂSURI TEHNICEArticolul 17Sezoanele de pescuit(1)În perioada cuprinsă între 26 mai și 1 iulie, se permite pescuitul de ton roșu cu plasă-pungă în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Prin derogare de la alineatul (1), Cipru și Grecia pot solicita în planurile lor anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă care arborează pavilionul lor să li se permită să pescuiască, de la 15 mai până la 1 iulie, ton roșu în estul Mării Mediterane (zonele de pescuit 37.3.1 și 37.3.2 ale FAO).(3)Prin derogare de la alineatul (1), Croația poate solicita în planurile sale anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă aflate sub pavilionul său să li se permită să pescuiască, până la 15 iulie, ton roșu în Marea Adriatică în scopul creșterii (zona de pescuit 37.2.1 a FAO).(4)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care un stat membru demonstrează că, din cauza condițiilor meteorologice, unele dintre navele sale de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană nu au fost în măsură să își utilizeze zilele de pescuit normale, în cursul unui an, statul membru respectiv poate decide ca, pentru fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă afectată de situația respectivă, sezonul de pescuit menționat la alineatul (1) să se prelungească cu un număr echivalent de zile pierdute de până la 10 zile ▌. Lipsa de activitate a navelor vizate și, în cazul unei operațiuni comune de pescuit, a tuturor navelor implicate, este justificată în mod corespunzător prin rapoarte meteorologice și prin pozițiile înregistrate în VMS.(5)Pescuitul tonului roșu este permis în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană pentru navele cu paragate flotante de mari dimensiuni în perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 mai.(6)Statele membre instituie sezoane de pescuit pentru flotele lor, altele decât navele cu plase-pungă și navele cu paragate flotante de mari dimensiuni, în cadrul planurilor lor anuale de pescuit.Articolul 18Obligația de debarcareDispozițiile prezentului capitol nu aduc atingere articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și niciunei derogări aplicabile acestuia.Articolul 19Dimensiunea minimă de referință pentru conservare(1)Este interzisă capturarea, reținerea la bord, transbordarea, transferul, terenul, transportul, depozitarea, vânzarea, afișarea sau oferirea spre vânzare, inclusiv atunci când este prins ca și captură accidentală sau în cadrul pescuitului recreativ, a tonului roșu cu o greutate mai mică de 30 kg sau cu lungimea la furcă (lungimea de la mandibulă la punctul de bifurcare a înotătoarei caudale) mai mică de 115 cm(2)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul următoarelor activități de pescuit se aplică o dimensiune minimă de referință pentru conservare a tonului roșu de 8 kg sau de 75 cm lungime la furcă:(a)tonul roșu capturat în Oceanul Atlantic de Est cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală și al navelor pentru pescuitul la trenă;(b)tonul roșu capturat în Marea Mediterană de către flota de nave costiere artizanale care pescuiesc pește proaspăt cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală, al navelor cu paragate și al navelor cu undițe de mână; și(c)tonul roșu capturat în Marea Adriatică de către nave aflate sub pavilionul Croației în scopul creșterii.(3)Condițiile specifice care se aplică derogării menționate la alineatul (2) sunt prevăzute în anexa I.(4)Statele membre emit o autorizație de pescuit pentru navele care pescuiesc în temeiul derogărilor menționate la alineatele (2) și (3) din anexa I. Navele respective sunt înscrise în lista navelor de capturare menționată la articolul 26.(5)Peștii sub dimensiunile minime de referință stabilite în prezentul articol care sunt aruncați înapoi în mare morți sunt incluși în cota statului membru.Articolul 20Capturile accidentale sub dimensiunea minimă de referință(1)Prin derogare de la articolul 19 alineatul (1), toate navele de capturare și capcanele care pescuiesc activ ton roșu au dreptul la maximum 5 % din numărul capturilor accidentale de ton roșu cu o greutate cuprinsă între 8 și 30 kg sau, alternativ, cu o lungime la furcă cuprinsă între 75 și 115 cm.(2)Procentajul de 5 % menționat la alineatul (1) se calculează pe baza capturilor totale de ton roșu păstrate la bordul unei nave sau în capcană, în orice moment după fiecare operațiune de pescuit.(3)Capturile accidentale se deduc din cota statului membru de care aparține nava de capturare sau capcana.(4)Capturile accidentale de ton roșu sub dimensiunea minimă de referință se supun articolelor 31, 33, 34 și 35.Articolul 21Capturile accidentale(1)Fiecare stat membru adoptă dispoziții privind includerea capturilor accidentale de ton roșu în cadrul cotei sale și informează Comisia în legătură cu acestea în momentul transmiterii planului de pescuit.(2)Nivelul capturilor accidentale, care nu depășește 20 % din capturile totale aflate la bord la sfârșitul fiecărei campanii de pescuit, precum și metodologia utilizată pentru calcularea respectivelor capturi accidentale în raport cu capturile totale de la bord sunt definite clar în planul anual de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11. Procentajul de capturi accidentale poate fi calculat în greutate sau în număr de exemplare. Calcularea în număr de exemplare se aplică numai în cazul tonului și al speciilor înrudite cu tonul gestionate de ICCAT. Rata de capturi accidentale autorizate pentru flota de nave costiere artizanale poate fi calculată anual.(3)Toate capturile accidentale de ton roșu mort, reținute la bord sau aruncate înapoi în mare, se scad din cota alocată statului membru de pavilion și se înregistrează și raportează Comisiei, în conformitate cu articolele 31 și 32.(4)În cazul statelor membre cărora nu le-a fost alocată o cotă de ton roșu, capturile accidentale în cauză se deduc din cota specifică de capturi accidentale de ton roșu de la nivelul Uniunii, stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(5)În cazul în care cota totală alocată unui stat membru a fost epuizată, nu se mai permit capturi de ton roșu efectuate de nave care arborează pavilionul acestuia, iar statul membru respectiv ia măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazul în care cota specifică de capturi accidentale de ton roșu a Uniunii stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 a fost epuizată, nu se permite efectuarea niciunei capturi de ton roșu navelor care arborează pavilionul unui stat membru care nu are o cotă de ton roșu, iar statele membre respective iau măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazurile respective, prelucrarea și comercializarea tonului roșu mort sunt interzise și toate capturile sunt înregistrate. Statele membre transmit anual Comisiei informații privind aceste cantități de capturi accidentale de ton roșu mort, iar Comisia transmite respectivele informații Secretariatului ICCAT.(6)Navele care nu pescuiesc activ ton roșu separă în mod clar orice eventuală cantitate de ton roșu păstrat la bord de alte specii, pentru a permite autorităților de control să monitorizeze respectarea prezentului articol. Aceste capturi accidentale pot fi comercializate în măsura în care acestea sunt însoțite de eBCD.Articolul 22Utilizarea de mijloace aerieneSe interzice utilizarea oricărui mijloc aerian, cum ar fi aeronavele, elicopterele sau orice tip de vehicul aerian fără pilot, pentru căutarea de ton roșu.CAPITOLUL IVPESCUITUL RECREATIVArticolul 23Cota specifică pentru activitățile de pescuit recreativ(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu reglementează pescuitul recreativ prin alocarea unei cote specifice pentru activitatea de pescuit respectivă. Eventualele exemplare de ton roșu mort sunt luate în considerare în această alocare, inclusiv în cadrul capturării urmate de eliberare. Statele membre informează Comisia cu privire la cota alocată pescuitului recreativ atunci când își transmit planurile de pescuit.(2)Capturile de ton roșu mort se raportează și se includ în cota statului membru.Articolul 24Condițiile specifice pentru pescuitul recreativ(1)Fiecare stat membru care a alocat o cotă de ton roșu pescuitului recreativ reglementează pescuitul recreativ eliberând navelor autorizații de pescuit recreativ. La cererea ICCAT, statele membre pun la dispoziția Comisiei lista navelor de agrement cărora li s-a acordat o autorizație de pescuit pentru capturi de ton roșu. Lista, care urmează să fie transmisă ICCAT de către Comisie pe cale electronică, include următoarele informații pentru fiecare navă:(a)numele navei;(b)numărul din registru;(c)numărul din registrul ICCAT (dacă este cazul);(d)orice nume anterior; și(e)numele și adresa armatorului (armatorilor) și operatorului (operatorilor).(2)În cadrul pescuitului recreativ se interzice capturarea, păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea a mai mult de un ton roșu pe navă și pe zi.(3)Se interzice comercializarea tonului roșu capturat în cursul pescuitului recreativ.(4)Fiecare stat membru înregistrează datele privind capturile, inclusiv greutatea și, dacă este posibil, lungimea fiecărui ton roșu capturat în activități de pescuit recreativ, și transmite Comisiei datele pentru anul precedent până la data de 30 iunie a fiecărui an. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.(5)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a asigura, în cea mai mare măsură posibilă, eliberarea tonului roșu, în special a puietului, capturat viu în cadrul pescuitului recreativ. Tonul roșu debarcat este întreg, fără branhii și/sau eviscerat.Articolul 25Capturarea, marcarea și eliberarea(1)Prin derogare de la articolul 23 alineatul (1), statele membre care autorizează pescuitului de tipul capturare urmată de eliberare în Oceanul Atlantic de Nord-Est, efectuat exclusiv de către nave de pescuit recreativ, pot permite numai unui număr limitat de nave de pescuit recreativ să vizeze pescuitul de ton roșu cu scopul capturării, marcării și eliberării, fără a fi necesar să le aloce o cotă specifică. Aceste nave operează în contextul unui proiect științific al unui institut de cercetare integrat într-un program de cercetare științifică. Rezultatele proiectului sunt comunicate autorităților competente din statul membru de pavilion.(2)Nu se consideră că navele care efectuează activități de cercetare științifică în cadrul programului de cercetare al ICCAT privind tonul roșu efectuează activități de capturare, marcare și eliberare, astfel cum sunt menționate la alineatul (1).(3)Statele membre care autorizează activități de capturare, marcare și eliberare:(a)transmit descrierea acestor activități și măsurile aplicabile acestora ca parte integrantă din planurile lor de pescuit și inspecție menționate la articolele 12 și 15;(b)monitorizează îndeaproape navele în cauză pentru a se asigura că respectă dispozițiile prezentului regulament;(c)se asigură că operațiunile de marcare și eliberare sunt efectuate de personal instruit pentru a asigura o rată ridicată de supraviețuire a exemplarelor; și(d)transmit anual un raport Comisiei cu privire la activitățile științifice efectuate, cu cel puțin 50 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor. Comisia transmite raportul ICCAT cu 60 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor.(4)Orice ton roșu care moare în timpul activităților de capturare, marcare și eliberare se raportează și este dedus din cota statului membru de pavilion.CAPITOLUL VMĂSURI DE CONTROLSECȚIUNEA 1LISTELE ȘI REGISTRELE NAVELOR ȘI CAPCANELORArticolul 26Listele și registrele navelor(1)Statele membre transmit în fiecare an Comisiei, pe cale electronică, cu o lună înainte de începutul perioadei de autorizare, următoarele liste cu nave în formatul stabilit în cea mai recentă versiune a Orientărilor ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html pentru prezentarea datelor și a informațiilor:(a)o listă cu toate navele de pescuit autorizate să pescuiască în mod activ ton roșu; și(b)o listă cu toate celelalte nave de pescuit utilizate în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu.Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT cu 15 zile înainte de începutul activității de pescuit, astfel încât navele respective să poată fi înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate și, dacă este cazul, în registrul ICCAT al navelor cu o lungime totală de minimum 20 de metri autorizate să opereze în zona reglementată de convenție.(2)În cursul unui an calendaristic, o navă de pescuit poate fi înscrisă pe ambele liste menționate la alineatul (1), condiția fiind să nu fie înscrisă pe ambele liste în același timp.(3)Informațiile cu privire la navele de pescuit menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) conțin numele navei și numărul din Registrul flotei UE (CFR), astfel cum este definit în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei din 6 februarie 2017 privind registrul flotei de pescuit a Uniunii (JO L 34, 9.2.2017, p. 9)..(4)Comisia nu acceptă nicio transmitere retroactivă.(5)Nu se acceptă modificarea ulterioară a listelor menționate la alineatele (1) și (3) în cursul unui an calendaristic decât în cazul în care nava de pescuit notificată este împiedicată să participe la activitățile de pescuit din motive operaționale legitime sau din motive de forță majoră. În astfel de circumstanțe, statul membru în cauză informează de îndată Comisia, furnizând:(a)detaliile complete ale navei (navelor) de pescuit care urmează să înlocuiască nava de pescuit respectivă; și(b)o expunere completă a motivului care justifică înlocuirea și toate documentele sau referințele justificative relevante.(6)Comisia modifică, dacă este necesar, pe tot parcursul anului, informațiile cu privire la navele menționate la alineatul (1), prin furnizarea unor informații actualizate Secretariatului ICCAT, în conformitate cu articolul 7 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2017/2403.Articolul 27Autorizațiile de pescuit pentru nave(1)Statele membre emit autorizații de pescuit navelor incluse pe una dintre listele descrise la articolul 26 alineatele (1) și (5). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII și sunt emise în formatul stabilit în anexa respectivă. Statele membre se asigură că informațiile din autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite de prezentul regulament.(2)Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (6), se consideră că navele de pescuit ale Uniunii care nu sunt înscrise în registrele ICCAT menționate la articolul 26 alineatul (1) nu sunt autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(3)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru ton roșu eliberată unei nave și poate impune navei să se îndrepte imediat către un port indicat de acesta în cazul în care cota individuală atribuită navei este considerată a fi epuizată.Articolul 28Listele și registrele capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu(1)Fiecare stat membru transmite Comisiei, pe cale electronică, ca parte a planurilor lor de pescuit, o listă cu capcanele autorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT pentru ca respectivele capcane să poată fi înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu.(2)Statele membre emit autorizații de pescuit pentru capcanele incluse în lista menționată la alineatul (1). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII în formatul prevăzut în aceeași anexă. Statele membre se asigură că informațiile cuprinse în autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite în prezentul regulament.(3)Capcanele din Uniune care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu sunt considerate ca fiind neautorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Sunt interzise păstrarea la bord, transferul, plasarea în cuști sau debarcarea tonului roșu capturat de acele capcane.(4)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru tonul roșu emisă capcanelor atunci când cota care le-a fost atribuită este considerată a fi epuizată.Articolul 29Informații referitoare la activitățile de pescuit(1)Până la data de 15 iulie a fiecărui an, fiecare stat membru transmite Comisiei informații detaliate cu privire la capturile de ton roșu efectuate în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în anul precedent. Comisia transmite aceste informații ICCAT până la data de 31 iulie a fiecărui an. Aceste informații cuprind:(a)numele și numărul ICCAT al fiecărei nave de capturare;(b)perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor) fiecărei nave de capturare;(c)capturile totale ale fiecărei nave de capturare, inclusiv capturile egale cu zero, în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor);(d)numărul total de zile în care fiecare navă de capturare a pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor); și(e)capturile totale în afara perioadei de valabilitate a autorizației (capturi accidentale).(2)În cazul navelor de pescuit aflate sub pavilionul lor, care nu au fost autorizate să pescuiască activ ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, dar care au capturat ton roșu sub formă de capturi accidentale, statele membre trimit următoarele informații Comisiei:(a)numele și numărul ICCAT sau, dacă nu sunt înregistrate la ICCAT, numărul național de înregistrare al navelor; și(b)capturile totale de ton roșu.(3)Statele membre transmit Comisiei orice informație cu privire la toate navele care nu sunt prevăzute la alineatele (1) și (2), dar despre care se știe sau se presupune că au pescuit ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT imediat ce devin disponibile.Articolul 30Operațiunile comune de pescuit(1)Orice operațiune comună de pescuit care vizează tonul roșu este permisă numai dacă navele participante sunt autorizate de statul (statele) membru (membre) de pavilion. Pentru a fi autorizată, fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă trebuie să fie echipată pentru pescuitul de ton roșu, să dețină o cotă individuală și să respecte obligațiile de raportare stabilite la articolul 32.(2)Cota alocată unei operațiuni comune de pescuit este egală cu totalul cotelor alocate navelor de pescuit cu plasă-pungă participante.(3)Navele de pescuit cu plasă-pungă din Uniune nu participă la operațiuni comune de pescuit cu nave de pescuit cu plasă-pungă din alte PCC.(4)Formularul de solicitare a autorizației de a participa la o operațiune comună de pescuit este prevăzut în anexa IV. Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a obține următoarele informații din parte navei (navelor) sale de pescuit cu plasă-pungă care participă la operațiunea comună de pescuit:(a)perioada de autorizare solicitată pentru operațiunea comună de pescuit;(b)identitatea operatorilor implicați;(c)cotele individuale ale navelor;(d)cheia de repartizare a capturilor între nave; și(e)informații privind fermele piscicole de destinație.(5)Cu cel puțin 10 zile înainte de începutul operațiunii comune de pescuit, fiecare stat membru transmite Comisiei informațiile menționate la alineatul (4) în formatul prevăzut în anexa IV. Cu cel puțin 5 zile înainte de începutul operațiunii de pescuit, Comisia transmite informațiile respective Secretariatului ICCAT și statului de pavilion al celorlalte nave de pescuit care participă la operațiunea comună de pescuit.(6)În cazuri de forță majoră, termenele prevăzute la alineatul (5) nu se aplică informațiilor privind fermele piscicole de destinație. În astfel de cazuri, statele membre transmit Comisiei o versiune actualizată a informațiilor respective de îndată ce acest lucru este posibil, alături de o descriere a evenimentelor care au constituit forța majoră. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.SECȚIUNEA 2ÎNREGISTRAREA CAPTURILORArticolul 31Cerințele de înregistrare(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune păstrează un jurnal de pescuit pentru operațiunile lor, în conformitate cu articolele 14, 15, 23 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și cu partea A din anexa II la prezentul regulament.(2)Comandanții remorcherelor, ai navelor auxiliare și ai navelor de prelucrare din Uniune își înregistrează activitățile în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa II părțile B, C și D.Articolul 32Rapoartele de captură transmise de comandanți și de operatorii capcanelor(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune care pescuiesc activ transmit statului membru de pavilion, prin mijloace electronice, rapoarte zilnice privind capturile pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Aceste rapoarte nu sunt obligatorii pentru navele din port, cu excepția cazului în care participă la o operațiune comună de pescuit. Datele din rapoarte trebuie luate din jurnale de bord și includ data, ora, poziția (latitudine și longitudine) și greutatea, precum și numărul de exemplare de ton roșu capturat în zona reglementată de convenție, inclusiv exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Comandanții trimit rapoartele în formatul stabilit în anexa III sau într-un format cerut de statul membru.(2)Comandanții navelor de pescuit cu plasă-pungă întocmesc rapoartele zilnice menționate la alineatul (1) pentru fiecare operațiune de pescuit, inclusiv pentru operațiunile în cazul cărora capturile au fost egale cu zero. Rapoartele sunt transmise de către comandantul navei sau de către reprezentanții săi autorizați statului membru de pavilion până la ora 9.00 GMT pentru ziua precedentă.(3)Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați care pescuiesc activ ton roșu întocmesc rapoarte zilnice care trebuie să fie transmise statelor lor membre de pavilion la fiecare 48 de ore, prin mijloace electronice, pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Rapoartele respective trebuie să includă numărul din registrul ICCAT al capcanei, data și ora capturii, greutatea și numărul exemplarelor de ton roșu capturat, inclusiv capturile egale cu zero, exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați transmit aceste informații în formatul prevăzut în anexa III.(4)Comandanții navelor de pescuit, altele decât navele de pescuit cu plasă-pungă, transmit statelor lor membre de pavilion rapoartele menționate la alineatul (1) până, cel târziu, marți, la ora 12.00 UTC, pentru săptămâna precedentă care se încheie duminică.SECȚIUNEA 3DEBARCĂRI ȘI TRANSBORDĂRIArticolul 33Porturile desemnate(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu desemnează porturi unde sunt autorizate operațiunile de debarcare sau de transbordare a tonului roșu. Informațiile privind porturile desemnate sunt incluse în planul anual de pescuit menționat la articolul 11. Statele membre informează Comisia, fără întârziere, cu privire la orice modificare a informațiilor privind porturile desemnate. Comisia comunică aceste informații Secretariatului ICCAT, fără întârziere.(2)Pentru ca un port să fie port desemnat, statul membru al portului se asigură că sunt îndeplinite condițiile următoare:(a)s-au stabilit orare de debarcare și de transbordare sta;(b)s-au stabilit locuri de debarcare și de transbordare; și(c)s-au stabilit proceduri de inspecție și de supraveghere, care să asigure prezența inspectorilor la toate orele de debarcare și transbordare și în toate locurile de debarcare și transbordare, în conformitate cu articolul 35.(3)Se interzice debarcarea sau transbordarea de pe navele de capturare, precum și de pe navele de prelucrare și navele auxiliare, a oricărei cantități de ton roșu pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, în orice alt loc diferit de porturile desemnate de PCC și de statele membre. În mod excepțional, tonul roșu mort, recoltat dintr-o capcană/cușcă, poate fi transportat către o navă de prelucrare prin intermediul unei nave auxiliare, în măsura în care transportul are loc în prezența autorității de control.Articolul 34Notificarea prealabilă a debarcărilor(1)Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se aplică comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime de cel puțin 12 metri și care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26. Notificarea prealabilă prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se trimite autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze.(2)Înainte de intrarea în port, comandanții sau reprezentanții comandanților navelor de pescuit ale Uniunii care au o lungime mai mică de 12 metri, precum și ai navelor de prelucrare și ai navelor auxiliare înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 transmit cel puțin informațiile de mai jos, cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în port, autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze:(a)ora de sosire estimată;(b)cantitatea estimată de ton roșu păstrată la bord;(c)informații despre zona geografică în care au fost efectuate capturile;(d)numărul de identificare extern și numele navelor de pescuit.(3)În cazul în care statele membre sunt autorizate, în temeiul legislației aplicabile a Uniunii, să aplice o perioadă de preaviz mai scurtă decât perioada de patru ore înainte de ora estimată a sosirii, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi notificate în momentul devenit aplicabil pentru notificarea prealabilă sosirii. Dacă zonele de pescuit se află la mai puțin de patru ore distanță de port, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi modificate oricând înainte de sosire.(4)Autoritățile statului membru al portului țin un registru cu toate notificările prealabile din anul curent.(5)Toate debarcările din Uniune sunt controlate de către autoritățile de control relevante din statul membru al portului și un procentaj este inspectat pe baza unui sistem de evaluare a riscurilor, ținându-se seama de cote, de dimensiunea flotei și de efortul de pescuit. Informațiile complete cu privire la un astfel de sistem de control adoptat de fiecare stat membru sunt stabilite în planul anual de inspecție menționat la articolul 14.(6)Comandanții unei nave de capturare din Uniune, indiferent de lungimea totală a navei, transmit, în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare, o declarație de debarcare autorităților competente din statul membru sau din PCC în care are loc debarcarea, precum și statului lor membru de pavilion. Comandanții navelor de capturare sunt responsabili să se asigure că declarația include informații complete și exacte și confirmă acest lucru. Ca cerință minimă, declarația de debarcare precizează cantitățile de ton roșu debarcate și zona în care au fost capturate. Toate capturile debarcate se cântăresc. Statul membru al portului transmite un raport de debarcare autorităților statului membru de pavilion sau ale PCC în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare.Articolul 35Transbordări(1)Transbordarea pe mare de către navele de capturare ale Uniunii care au la bord ton roșu sau de către navele țărilor terțe în apele Uniunii este interzisă în toate circumstanțele.(2)Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute la articolul 52 alineatele (2) și (3) și la articolele 54 și 57 din Regulamentul (UE) 2017/2107, navele de pescuit transbordează capturile de ton roșu doar în porturile desemnate, astfel cum sunt menționate la articolul 33 din prezentul regulament.(3)Comandantul navei de pescuit receptoare sau reprezentantul său furnizează autorităților competente din statul portului, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora de sosire în port estimată, informațiile enumerate în modelul de declarație de transbordare prevăzut în anexa V. Orice transbordare necesită autorizația prealabilă din partea statului membru de pavilion sau din partea PCC de pavilion a navei de pescuit care efectuează transbordarea în cauză. În plus, în momentul transbordării, comandantul navei care efectuează transbordarea își informează statul membru de pavilion sau PCC cu privire la datele solicitate în anexa V.(4)Statul membru al portului inspectează nava receptoare la sosire și verifică documentația și cantitățile aferente operațiunii de transbordare.(5)Comandanții navelor de pescuit din Uniune completează și transmit statelor membre de pavilion declarația de transbordare ICCAT în termen de 15 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare. Comandanții navelor de pescuit care efectuează transbordarea completează declarația de transbordare ICCAT în conformitate cu anexa V. Declarația de transbordare include numărul de referință al eBCD pentru a facilita verificarea încrucișată a datelor incluse în aceasta.(6)Statul portului transmite un raport de transbordare autorității statului de pavilion sau a PCC de care aparține nava de pescuit care efectuează transbordarea, în termen de 5 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare.(7)Toate transbordările sunt inspectate de către autoritățile competente din porturile desemnate ale statelor membre.SECȚIUNEA 4OBLIGAȚIILE DE RAPORTAREArticolul 36Rapoartele săptămânale cu privire la cantitățiFiecare stat membru transmite Comisiei rapoarte săptămânale de captură. Aceste rapoarte includ datele cerute în temeiul articolului 32 privind capcanele, navele cu plasă-pungă și alte nave de capturare. Informațiile ▌ sunt structurate pe tipuri de unelte de pescuit ▌. Comisia transmite de îndată respectivele informații Secretariatului ICCAT.Articolul 37Informațiile cu privire la epuizarea cotelor(1)Pe lângă respectarea articolului 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit a atins 80 % din cota alocată.(2)Pe lângă respectarea articolului 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit sau una dintre operațiunile comune de pescuit ori una dintre navele de pescuit cu plasă-pungă și-a epuizat cota alocată. Aceste informații sunt însoțite de documente oficiale emise de statul membru, prin care acesta atestă faptul că a dispus întreruperea activității de pescuit sau chemarea în port a flotei, a grupei de unelte de pescuit, a operațiunii comune de pescuit sau a navelor care dispun de o cotă individuală, indicând în mod clar data și ora încetării activității.(3)Comisia notifică Secretariatului ICCAT datele la care a fost epuizată cota de ton roșu a Uniunii.SECȚIUNEA 5PROGRAMELE DE OBSERVAREArticolul 38Programul național de observare(1)Fiecare stat membru se asigură că trimiterea de observatori naționali, care au asupra lor un document oficial de identificare, pe navele și capcanele active în pescuitul de ton roșu acoperă cel puțin:(a)20 % din traulerele sale pelagice active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(b)20 % din navele sale de pescuit cu paragate active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(c)20 % din navele sale de pescuit cu momeală active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(d)100 % din remorchere;(e)100 % din operațiunile de recoltare din capcane.Statele membre cu mai puțin de cinci nave de capturare aparținând categoriilor enumerate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) și autorizate să pescuiască ton roșu în mod activ se asigură că desfășurarea observatorilor naționali acoperă cel puțin 20 % din timpul în care navele sunt active în pescuitul de ton roșu.(2)Sarcinile observatorului național sunt, în special, următoarele:(a)monitorizarea conformării cu prezentul regulament de către navele de pescuit și capcane;(b)înregistrarea și raportarea activității de pescuit, inclusiv următoarele elemente:(a)cantitatea capturii (inclusiv capturile accidentale) și repartizarea capturilor (păstrate la bord sau aruncate înapoi în mare, moarte sau vii);(b)zona în care s-a efectuat captura, cu precizarea latitudinii și longitudinii;(c)măsurarea efortului (de exemplu, numărul de lansări, numărul de cârlige), conform definiției din Manualul ICCAT al operațiunilor pentru diferite unelte;(d)data efectuării capturii;(c)verificarea datelor consemnate în jurnalul de bord;(d)reperarea și consemnarea navelor care ar putea practica un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare ale ICCAT.(3)Pe lângă sarcinile menționate la alineatul (2), observatorii naționali desfășoară activități științifice, inclusiv colectarea datelor necesare, pe baza orientărilor primite de la SCRS.(4)Datele și informațiile colectate în cadrul programului de observare al fiecărui stat membru sunt furnizate Comisiei, care le va transmite către SCRS sau către Secretariatul ICCAT, după cum este necesar.(5)În sensul alineatelor (1)-(3), fiecare stat membru asigură următoarele:(a)acoperirea reprezentativă, în timp și spațiu, pentru a garanta obținerea de către Comisie a unor date și informații adecvate și corespunzătoare cu privire la capturi, la efort și la alte aspecte științifice și de gestionare, luând în considerare caracteristicile flotelor și ale activităților de pescuit;(b)protocoale solide de culegere a datelor;(c)instruirea și abilitarea corespunzătoare a observatorilor înainte ca aceștia să fie trimiși pe teren;(d)perturbarea minimă, în măsura posibilului, a operațiunilor desfășurate de navele și capcanele care pescuiesc în zona reglementată de convenție.Articolul 39Programul regional de observare al ICCAT(1)Statele membre asigură punerea în aplicare eficace a programului regional de observare al ICCAT, astfel cum este prevăzut în prezentul articol și în anexa VIII.(2)Statele membre asigură prezența unui observator regional al ICCAT:(a)pe toate navele de pescuit cu plasă-pungă autorizate să pescuiască ton roșu;(b)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu de pe nave de pescuit cu plasă-pungă;(c)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu din capcane în cuști de transport;(d)în cursul tuturor transferurilor de la o fermă piscicolă la alta;(e)în cursul tuturor operațiunilor de plasare a tonului roșu în cuști din ferme piscicole;(f)în cursul tuturor operațiunilor de recoltare a tonului roșu din ferme piscicole; și(g)în cursul operațiunilor de eliberare a tonului din cuștile de creștere în mare.(3)Navele cu plasă-pungă pe care nu este prezent un observator regional al ICCAT nu sunt autorizate să pescuiască ton roșu.(4)Statele membre se asigură că un observator regional al ICCAT este repartizat fiecărei ferme piscicole în cursul întregii perioade în care se desfășoară operațiunile de plasare în cuști. În cazurile de forță majoră și în urma confirmării circumstanțelor care constituie forță majoră de către statul membru în care se află ferma piscicolă, un observator regional al ICCAT poate fi repartizat mai multor ferme piscicole concomitent pentru a asigura continuitatea operațiunilor de creștere, dacă se garantează că observatorul își îndeplinește corespunzător sarcinile care îi revin. Totuși, statul membru responsabil de fermele piscicole solicită imediat trimiterea unui observator regional suplimentar.(5)Observatorii regionali ai ICCAT au, în special, următoarele sarcini:(a)observarea și monitorizarea operațiunilor de pescuit și de creștere în conformitate cu măsurile relevante de conservare și gestionare ale ICCAT, inclusiv prin accesul la înregistrările camerelor stereoscopice din momentul plasării în cuști, care permit măsurarea lungimii și estimarea greutății corespunzătoare;(b)semnarea declarațiilor ICCAT de transfer și a BCD-urilor atunci când informațiile incluse în aceste documente corespund observațiilor lor. În caz contrar, observatorul regional al ICCAT își menționează prezența pe declarațiile de transfer și pe BCD-uri, precum și motivele dezacordului, citând în special norma (normele) sau procedura (procedurile) care nu a(u) fost respectată (respectate);(c)desfășurarea de activități științifice, inclusiv prelevarea de probe, conform orientărilor primite de la SCRS.(6)Comandanții, echipajul și operatorii fermei, capcanei și navei nu obstrucționează, intimidează, deranjează sau influențează, prin niciun mijloc, observatorii regionali pe parcursul exercitării atribuțiilor acestora.SECȚIUNEA 6OPERAȚIUNILE DE TRANSFERArticolul 40Autorizația de transfer(1)Înainte de orice operațiune de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului ori reprezentanții acestuia sau operatorul fermei piscicole ori al capcanei de unde se efectuează transferul transmit statului membru de pavilion sau statului membru responsabil de ferma piscicolă sau de capcană o notificare prealabilă de transfer, care indică:(a)numele navei de capturare sau al fermei piscicole ori al capcanei și numărul din registrul ICCAT;(b)ora estimată a transferului;(c)cantitatea estimată de ton roșu care urmează să fie transferată;(d)informații despre poziția geografică (latitudine/longitudine) în care se va efectua transferul, precum și numerele de identificare ale cuștilor;(e)numele remorcherului, numărul de cuști remorcate și numărul din registrul ICCAT, după caz; și(f)portul, ferma piscicolă sau cușca de destinație a tonului roșu.(2)În sensul alineatului (1), statele membre atribuie un număr unic fiecărei cuști de transport. Dacă este necesar să se utilizeze mai multe cuști de transport pentru transferul unei capturi care corespunde unei operațiuni de pescuit, o singură declarație de transfer este necesară, dar se înregistrează toate numerele cuștilor de transport în declarația de transfer, precizându-se clar cantitatea de ton roșu transportată în fiecare cușcă.(3)Numerele cuștilor se emit pe baza unui sistem unic de numerotare care cuprinde cel puțin codul alfa-3 corespunzător statului membru în care se află ferma piscicolă, urmat de trei numere. Numerele unice ale cuștilor sunt permanente și nu sunt transferabile de la o cușcă la alta.(4)Statul membru menționat la alineatul (1) atribuie și comunică comandantului navei de pescuit sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, un număr de autorizație pentru fiecare operațiune de transfer. Numărul autorizației trebuie să includă codul de trei litere al statului membru, patru numere care indică anul și trei litere care indică fie o autorizare pozitivă (AUT), fie una negativă (NEG) urmată de numere consecutive.(5)Statul membru menționat la alineatul (1) autorizează sau refuză să autorizeze transferul în 48 de ore de la depunerea notificării prealabile de transfer. Operațiunea de transfer nu poate începe înainte de eliberarea unei autorizații pozitive prealabile.(6)Autorizația de transfer nu aduce atingere confirmării operațiunii de plasare în cuști.Articolul 41Refuzul autorizației de transfer și eliberarea tonului roșu(1)Statul membru responsabil pentru nava de capturare, remorcher, fermă sau capcană trebuie să refuze să autorizeze transferul dacă, la primirea notificării prealabile a transferului, consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care, conform declarațiilor, a capturat peștele nu a dispus de o cotă suficientă;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau de către capcană ori nu a fost autorizată pentru a fi plasată în cuști;(c)nava de capturare care a declarat că a capturat peștele nu avea o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27 sau(d)remorcherul care, conform declarațiilor, este receptorul transferului de pește nu este înscris în registrul ICCAT al celorlalte nave de pescuit, menționat la articolul 26, sau nu este echipat cu un VMS sau cu un dispozitiv de monitorizare echivalent pe deplin funcțional.(2)Dacă transferul nu este autorizat, statul membru menționat la alineatul (1), după caz, emite imediat un ordin de eliberare comandantului navei de capturare sau de remorcare sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, pentru a-i informa că transferul nu este autorizat și pentru le solicita eliberarea peștilor înapoi în mare în conformitate cu anexa XII.(3)În eventualitatea apariției unei defecțiuni tehnice la sistemul VMS propriu în timpul transportului către fermă, remorcherul este înlocuit cu un alt remorcher cu un VMS pe deplin funcțional sau un nou VMS operațional este instalat sau utilizat, imediat ce acest lucru este posibil, dar nu mai târziu de 72 de ore. Această perioadă de 72 de ore poate fi prelungită, în mod excepțional, în caz de forță majoră sau în cazul unor constrângeri operaționale legitime. Defecțiunea tehnică este comunicată imediat Comisiei, care informează Secretariatul ICCAT. Din momentul în care a fost depistată defecțiunea tehnică până la remedierea acesteia, comandantul sau reprezentantul acestuia comunică la fiecare patru ore autorităților de control din statul membru de pavilion coordonatele geografice actualizate ale navei de pescuit prin mijloace de telecomunicații adecvate.Articolul 42Declarația de transfer(1)La finalul operațiunii de transfer, comandanții navelor de capturare sau ai remorcherelor sau operatorul fermei piscicole sau al capcanei completează și transmit statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI.(2)Formularele de declarație de transfer sunt numerotate de către autoritățile statului membru de care aparțin navele de pescuit, ferma piscicolă sau capcanele de unde se efectuează transferurile. Numărul formularului de declarație cuprinde codul din trei litere al statului membru, urmat de cele patru cifre pentru an, de numărul secvențial din trei cifre și de cele trei litere ITD (SM-20**/xxx/ITD).(3)Declarația de transfer, în original, însoțește transferul peștelui. Un exemplar al declarației este păstrat de nava de capturare sau de capcane și de remorchere.(4)Comandanții navelor care desfășoară operațiuni de transfer își raportează activitățile în conformitate cu anexa II.(5)Informațiile privind peștii morți sunt înregistrate în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XIII.Articolul 43Monitorizarea video(1)Comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorul fermei sau al capcanei se asigură că operațiunile de transfer sunt monitorizate sub apă cu ajutorul unei camere video, în vederea verificării numărului de pești transferați. Înregistrarea video are loc în conformitate cu standardele minime și cu procedurile stabilite în anexa X.(2)Dacă SCRS solicită Comisiei să furnizeze copii ale înregistrărilor video, statele membre furnizează aceste copii ▌Comisiei, care le transmite mai departe SCRS ▌.Articolul 44Verificarea de către observatorii regionali ai ICCAT și desfășurarea anchetelor(1)Observatorii regionali ai ICCAT aflați la bordul navei de capturare și al capcanei, astfel cum se menționează la articolul 39 și în anexa VIII:(a)înregistrează și raportează activitățile de transfer desfășurate;(b)observă și estimează capturile transferate; și(c)verifică înregistrările făcute în autorizația prealabilă de transfer, așa cum se menționează la articolul 40 și în declarația de transfer ICCAT, astfel cum se menționează la articolul 42.(2)În cazurile în care există o diferență numerică de peste 10 % între estimările făcute de observatorul regional sau de autoritățile de control relevante, sau de comandantul navei de capturare ori de remorcare, sau de operatorul capcanei sau al fermei, statul membru responsabil demarează o anchetă. Această anchetă se finalizează înainte de momentul plasării în cuști la fermă sau, în orice caz, în termen de 96 de ore de la deschiderea anchetei, cu excepția cazurilor de forță majoră. Până la obținerea rezultatelor anchetei respective, nu au loc operațiuni de plasare în cuști și nu se validează secțiunea pertinentă din BCD.(3)Cu toate acestea, atunci când înregistrarea video nu are o calitate sau o claritate suficientă pentru estimarea cantităților transferate, căpitanul navei sau operatorul fermei sau al capcanei poate solicita autorităților statului membru responsabil autorizația de a efectua o nouă operațiune de transfer și de a furniza observatorului regional înregistrarea video aferentă. Dacă acest transfer voluntar al controlului nu se încheie cu rezultate satisfăcătoare, statul membru responsabil deschide o anchetă. Dacă, în urma anchetei, se confirmă faptul că calitatea înregistrării video nu permite estimarea cantităților implicate în transfer, autoritățile de control ale statului membru responsabil dispun efectuarea unei alte operațiuni de transfer de control și furnizează înregistrarea video aferentă observatorului regional al ICCAT. Noile transferuri se efectuează sub forma unor transferuri de control până în momentul în care calitatea înregistrării video va permite estimarea cantităților transferate.(4)Fără a aduce atingere verificărilor efectuate de inspectori, observatorul regional ICCAT semnează declarația de transfer numai atunci când observațiile sale sunt în conformitate cu măsurile de conservare și gestionare ale ICCAT, iar informațiile conținute în declarația de transfer sunt în concordanță cu observațiile sale și includ o înregistrare video conformă în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3). Observatorul ICCAT verifică, de asemenea, dacă declarația ICCAT de transfer este transmisă comandantului remorcherului sau operatorului fermei piscicole ori reprezentantului capcanei, după caz. Dacă observatorul ICCAT nu este de acord cu declarația de transfer, el trebuie să indice în declarațiile de transfer și în BCD prezența sa și motivele dezacordului, menționând în special regula (regulile) sau procedura (procedurile) care nu au fost respectate(5)La finalul operațiunii de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorii fermei piscicole sau ai capcanei completează și transmit declarația statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI. Statele membre transmit declarația de transfer Comisiei ▌.Articolul 45Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri operaționale pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 7OPERAȚIUNILE DE PLASARE ÎN CUȘTIArticolul 46Autorizația de plasare în cuști și posibilul refuz de acordare a autorizației(1)Înainte de începerea operațiunilor de plasare în cuști, se interzice ancorarea cuștilor de transport la mai puțin de 0,5 mile marine de instalațiile de creștere. În acest sens, coordonatele geografice care corespund poligonului în care este situată ferma piscicolă trebuie să fie disponibile în planurile de gestionare a activității de creștere menționate la articolul 15.(2)Înainte de orice operațiune de plasare în cuști, statul membru responsabil pentru fermă solicită aprobarea plasării în cuști de către statul membru sau PCC responsabilă pentru nava de capturare sau capcana care a prins tonul roșu care urmează să fie plasat în cuști.(3)Autoritatea competentă din statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe plasarea în cuști în cazul în care consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care a capturat peștele nu deținea o cotă suficientă pentru tonul roșu;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau capcană; sau(c)nava de capturare sau capcana care a declarat că a capturat peștele nu are o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27.(4)În cazul în care statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe operațiunea de plasare în cuști, acesta:(a)informează autoritatea competentă din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă; și(b)solicită autorității competente să facă demersurile necesare pentru confiscarea capturilor și eliberarea în mare a peștelui.(5)Plasarea în cuști nu poate începe fără aprobarea emisă în termen de o zi lucrătoare de la solicitare de către statul membru sau PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană, sau de către statul membru responsabil pentru fermă, dacă acest lucru a fost convenit cu autoritățile statului membru sau cu PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană. Dacă în termen de o zi lucrătoare nu se primește niciun răspuns de la autoritățile statului membru sau ale PCC responsabilă pentru nava de capturare sau pentru capcană, operațiunea de plasare în cuști poate fi autorizată de către PCC sau de către statul membru responsabil pentru fermă.(6)Peștele va fi plasat în cuști înainte de data de 22 august a fiecărui an, cu excepția cazului în care autoritățile competente ale statului membru sau ale PCC de care aparține ferma piscicolă furnizează motive valide, inclusiv forța majoră, care însoțesc raportul de plasare în cuști atunci când acesta este transmis. În orice caz, peștele nu va fi plasat în cuști după data de 7 septembrie a fiecărui an.Articolul 47Documentele privind capturile de ton roșuStatele membre de care aparțin fermele piscicole interzic operațiunile de plasare a tonului roșu în cuști dacă acestea nu sunt însoțite de documentele solicitate de ICCAT în cadrul programului de documentare a capturilor prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 640/2010. Documentele trebuie să fie exacte și complete și trebuie să fie confirmate și validate de către autoritățile din statul membru sau ale PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcane.Articolul 48InspecțiileStatele membre de care aparțin fermele piscicole iau măsurile necesare pentru inspectarea fiecărei operațiuni de plasare în cuști care are loc în fermele piscicole.Articolul 49Monitorizarea videoStatele membre de care aparțin fermele piscicole se asigură că operațiunile de plasare în cuști sunt monitorizate sub apă, de către autoritățile lor de control, cu ajutorul unei camere video. Se efectuează câte o înregistrare video pentru fiecare operațiune de plasare în cuști, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa X.Articolul 50Deschiderea și desfășurarea anchetelorAtunci când există o diferență de număr mai mare de 10 % între estimările efectuate de observatorul regional al ICCAT, de autoritățile de control relevante din statele membre în cauză și/sau de operatorul fermei piscicole, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține nava de capturare și/sau capcana. Statul membru care efectuează anchetele poate utiliza alte informații de care dispune, inclusiv rezultatele programelor de plasare în cuști menționate la articolul 51.Articolul 51Măsurile și programele pentru estimarea cantității de ton roșu care urmează a fi plasat în cuști, în număr și în greutate(1)Statele membre se asigură că un program care utilizează sisteme cu camere stereoscopice sau metode alternative care asigură același nivel de precizie și acuratețe acoperă 100 % dintre operațiunile de plasare în cuști, pentru a estima cantitatea și greutatea peștelui.(2)Programul se desfășoară în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XI. Metodele alternative pot fi folosite doar dacă au fost aprobate de ICCAT în cadrul reuniunii anuale.(3)Statele membre de care aparține ferma piscicolă comunică rezultatele programului statului membru sau PCC de care aparțin navele de capturare, precum și entității care desfășoară programul regional de observare în numele ICCAT.(4)Atunci când rezultatele programului indică o diferență între cantitățile de ton roșu plasat cuști și cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat și/sau transferat, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Dacă nava de capturare sau capcana arborează pavilionul unei alte PCC, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu PCC de pavilion respectivă.(5)Pentru cantitățile plasate în cuști care depășesc cantitățile declarate capturate și transferate, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana transmite un ordin de eliberare, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XII, dacă:(a)ancheta menționată la alineatul (4) nu este finalizată în termen de 10 zile lucrătoare de la comunicarea rezultatelor programului, pentru o singură operațiune de plasare în cuști sau pentru toate operațiunile de plasare în cuști din cadrul unei operațiuni comune de pescuit; sau(b)ancheta indică faptul că numărul de exemplare și/sau greutatea medie de ton roșu depășesc cantitatea de ton roșu care, conform declarațiilor, a fost capturată și transferată.Eliberarea cantității excedentare se efectuează în prezența autorităților de control.(6)Rezultatele programului se utilizează pentru a decide dacă sunt necesare eliberări, iar declarațiile de plasare în cuști și secțiunile relevante din BCD se completează în mod corespunzător. În cazul în care a fost emis un ordin de eliberare, operatorul fermei piscicole solicită prezența unei autorități naționale de control și a unui observator regional al ICCAT pentru monitorizarea eliberării.(7)Statele membre transmit Comisiei rezultatele programului până la data de 1 septembrie a fiecărui an. În caz de forță majoră la plasarea în cuști, statele membre transmit aceste rezultate înainte de 12 septembrie. Comisia transmite aceste informații SCRS până la data de 15 septembrie a fiecărui an, pentru evaluare.(8)Transferul tonului roșu viu dintr-o cușcă de creștere în altă cușcă de creștere nu se efectuează fără aprobarea și prezența autorităților de control din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Fiecare transfer este înregistrat pentru a controla numărul exemplarelor. Autoritățile naționale de control monitorizează aceste transferuri și se asigură că fiecare transfer în cadrul aceleiași ferme piscicole este înregistrat în sistemul eBCD.(9)O diferență mai mare sau egală cu 10 % între cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat de navă sau capcană, și cantitățile stabilite de camera de control la momentul plasării în cuști constituie o posibilă nerespectare a normelor de către nava sau capcana în cauză. Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura monitorizarea corespunzătoare.Articolul 52Declarația de plasare în cuști și raportul privind plasarea în cuști(1)În termen de 72 de ore de la încheierea fiecărei operațiuni de plasare în cuști, un operator al fermei piscicole transmite autorității sale competente o declarație de plasare în cuști, astfel cum se prevede în anexa XIV. ▌(2)Pe lângă declarația de plasare în cuști menționată la alineatul (1), în termen de o săptămână de la finalizarea operațiunii de plasare în cuști, statul membru de care aparține ferma piscicolă transmite un raport privind plasarea în cuști, care conține elementele prevăzute în secțiunea B din anexa XI, statului membru sau PCC ale cărui/cărei nave sau capcane au capturat tonul roșu, precum și Comisiei. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT.(3)În sensul alineatului (2), operațiunea de plasare în cuști nu se consideră finalizată înainte de încheierea unei eventuale anchete care a fost deschisă și înainte de încheierea oricărei eventuale operațiuni de eliberare pentru care a fost emis un ordin.Articolul 53Transferurile în cadrul aceleiași ferme piscicole și controale aleatorii(1)Statele membre de care aparțin fermele piscicole implementează un sistem de trasabilitate, care include înregistrarea video a transferurilor interne.(2)Pe baza unei analize a riscurilor, autoritățile de control ale statelor membre de care aparțin fermele piscicole efectuează controale aleatorii privind tonul roșu ținut în cuști între momentul finalizării operațiunilor de plasare în cuști dintr-un an și prima operațiune de plasare în cuști din anul următor.(3)În sensul alineatului (2), fiecare stat membru de care aparțin ferme piscicole stabilește un procent minim pentru peștele care trebuie controlat. Procentul respectiv este prevăzut în planul anual de inspecție menționat la articolul 14. Fiecare stat membru transmite Comisiei rezultatele controalelor aleatorii efectuate în fiecare an. Comisia transmite aceste rezultate Secretariatului ICCAT în luna aprilie a anului următor perioadei căreia îi corespunde cota.Articolul 54Accesul la înregistrările video și cerințele privind înregistrările video(1)Fiecare stat membru responsabil pentru fermă se asigură că înregistrările video menționate la articolele 49 și 51 sunt puse la dispoziția inspectorilor naționali, precum și a inspectorilor regionali și ai ICCAT și a observatorilor naționali ai ICCAT.(2)Fiecare stat membru de care aparțin fermele piscicole ia măsurile necesare pentru a evita înlocuirea, editarea sau manipularea înregistrării video originale.Articolul 55Raportul anual privind plasarea în cuștiStatele membre care fac obiectul obligației de a transmite declarațiile și rapoartele privind plasarea în cuști în temeiul articolului 52 trimit Comisiei, în fiecare an, până la 31 iulie pentru anul precedent, un raport de sinteză privind plasarea în cuști. Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT înainte de data de 31 august a fiecărui an. Raportul conține următoarele informații:(a)cantitatea totală de ton roșu plasat în cuști de fiecare fermă piscicolă, inclusiv pierderile, exprimate ca număr și greutate, din timpul transportului către cuști ale fiecărei ferme piscicole, efectuat de nave de pescuit sau de capcane;(b)lista navelor care pescuiesc, furnizează sau transportă ton roșu în scopuri de creștere (numele navei, pavilionul, numărul licenței, tipul uneltelor de pescuit) și a capcanelor;(c)rezultatele programului de eșantionare pentru estimarea numărului în funcție de dimensiune pentru tonul roșu capturat, precum și data, ora și zona în care a avut loc captura și metoda de pescuit utilizată, în vederea îmbunătățirii statisticilor în scopul evaluării stocului.Programul de eșantionare necesită ca eșantionarea în funcție de dimensiune (lungime și greutate) din cuști să se efectueze pe baza unui singur eșantion (= 100 de exemplare) la fiecare 100 de tone de pește viu sau pe baza unui eșantion de 10 % din numărul total de pești plasați în cuști. Eșantionul în funcție de mărime se colectează cu ocazia recoltării la ferma piscicolă, iar de la peștii morți în timpul transportului, în conformitate cu Orientările ICCAT pentru prezentarea datelor și a informațiilor. Pentru peștele crescut mai mult de un an, sunt stabilite alte metodologii suplimentare de eșantionare. Eșantionarea se desfășoară în cursul oricărei recoltări și acoperă toate cuștile;(d)cantitățile de ton roșu plasat în cuști și estimarea ratei de creștere și a mortalității în captivitate, precum și cantitățile vândute exprimate în tone. Aceste informații sunt furnizate pentru fiecare fermă piscicolă;(e)cantitățile de ton roșu închise în cuști în anul anterior; și(f)cantitățile, defalcate în funcție de originea lor, comercializate în cursul anului precedent.Articolul 56Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 8MONITORIZARE ȘI SUPRAVEGHEREArticolul 57Sistemul de monitorizare a navelor(1)Prin derogare de la articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre de pavilion pun în aplicare un sistem de monitorizare a navelor (VMS) pentru navele lor de pescuit cu o lungime totală egală cu cel puțin 12 metri, în conformitate cu anexa XV.(2)Navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 metri care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (a) sau pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (b) încep să transmită date VMS către ICCAT cu cel puțin 5 zile înainte de perioada de autorizare și continuă să transmită datele respective timp de cel puțin 5 zile după perioada de autorizare, cu excepția cazului în care Comisiei i se transmite în prealabil o cerere de eliminare a navei din registrul ICCAT al navelor.(3)Din rațiuni de control, căpitanul sau reprezentantul său trebuie să se asigure că transmiterea datelor VMS de la navele de capturare autorizate să pescuiască activ ton roșu nu se întrerupe atunci când navele se află în port, cu excepția cazului în care există un sistem de declarare a intrărilor și a ieșirilor navelor din port.(4)Statele membre se asigură că centrele lor de monitorizare a pescuitului înaintează Comisiei și unui organism desemnat de aceasta, în timp real și în formatul https data feed, mesajele VMS primite de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor. Comisia transmite mesajele respective Secretariatului ICCAT pe cale electronică.(5)Statele membre se asigură că:(a)mesajele VMS de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor sunt înaintate Comisiei cel puțin o dată la două ore;(b)în cazul unor defecțiuni tehnice ale VMS, mesajele alternative de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor, care sunt primite în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011, sunt transmise Comisiei în termen de 24 de ore de la primirea acestora de către centrele lor de monitorizare a pescuitului;(c)mesajele transmise Comisiei sunt numerotate în mod secvențial (cu un identificator unic) pentru a se evita duplicarea;(d)mesajele transmise Comisiei sunt în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011.(6)Fiecare stat membru se asigură că toate mesajele puse la dispoziția navelor sale de inspecție sunt tratate în mod confidențial și se limitează la operațiunile de inspecție pe mare.SECȚIUNEA 9Inspecțiile și asigurarea respectării normelorArticolul 58Programul ICCAT de inspecție comună internațională(1)Activitățile de inspecție comună internațională se realizează în conformitate cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională (programul ICCAT), pentru controlul internațional în afara apelor aflate sub jurisdicție națională, astfel cum se prevede în anexa IX la prezentul regulament.(2)Statele membre ale căror nave de pescuit sunt autorizate să desfășoare operațiuni care vizează tonul roșu repartizează inspectori și efectuează inspecții pe mare în cadrul programului ICCAT.(3)Dacă, în orice moment, există peste 15 nave de pescuit aflate sub pavilionul unui stat membru care desfășoară activități de pescuit de ton roșu în zona reglementată de convenție, statul membru vizat trimite la fața locului, pe baza unei evaluări a riscurilor, o navă de inspecție în scopul inspecției și al controlului pe mare în zona reglementată de convenție pe toată durata prezenței acelor nave în zona respectivă. Se consideră că această obligație a fost îndeplinită atunci când statele membre cooperează pentru trimiterea la fața locului a unei nave de inspecție sau când o navă de inspecție a Uniunii este trimisă în zona reglementată de convenție.(4)Comisia sau un organism desemnat de aceasta poate repartiza programului ICCAT inspectori ai Uniunii.(5)În sensul alineatului (3), Comisia sau un organism desemnat de aceasta coordonează activitățile de supraveghere și de inspecție pentru Uniune. Comisia poate elabora, în coordonare cu statele membre implicate, programe comune de inspecție care să permită Uniunii să își îndeplinească obligația în cadrul programului ICCAT. Statele membre ale căror nave de pescuit desfășoară activități de pescuit al tonului roșu adoptă măsurile necesare pentru a facilita realizarea acestor programe, în special în ceea ce privește resursele umane și materiale necesare, precum și perioadele și zonele geografice în care vor fi utilizate resursele respective.(6)Statele membre aduc la cunoștința Comisiei, până la data de 1 aprilie a fiecărui an, numele inspectorilor și ale navelor de inspecție pe care intenționează să le repartizeze programului ICCAT în cursul anului. Pe baza acestor informații, Comisia, în colaborare cu statele membre, elaborează în fiecare an un plan privind participarea Uniunii la programul ICCAT, pe care îl trimite Secretariatului ICCAT și statelor membre.Articolul 59Inspecțiile efectuate în cazul încălcărilorStatul membru de pavilion se asigură că o inspecție fizică a navei de pescuit care se află sub pavilionul său are loc sub autoritatea sa în porturile sale sau este efectuată de către un inspector desemnat de acesta atunci când nava de pescuit nu se află în unul dintre porturile sale, în cazul în care nava de pescuit:(a)nu a respectat cerințele de înregistrare și raportare stabilite la articolele 31 și 32; sau(b)a încălcat dispozițiile prezentului regulament sau a săvârșit o încălcare gravă menționată la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 60Verificările încrucișate(1)Fiecare stat membru verifică informațiile din rapoartele de inspecție și din rapoartele observatorilor, datele VMS și, după caz, datele e-BCD-urilor, jurnalele navelor de pescuit, documentele de transfer/transbordare și documentele de captură și transmiterea la timp a acestora, în conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(2)Fiecare stat membru efectuează verificări încrucișate ale tuturor operațiunilor de debarcare, transbordare sau de plasare în cuști, efectuând comparații între cantitățile pe specie consemnate în jurnalul de bord al navei de pescuit sau cantitățile pe specie consemnate în declarația de transbordare și cantitățile consemnate în declarația de debarcare sau în declarația de plasare în cuști și orice alt document relevant, precum factura și/sau notele de vânzare.SECȚIUNEA 10Asigurarea respectării normelorArticolul 61Asigurarea respectării normelorFără a aduce atingere articolelor 89 – 91 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și, în special, obligației statelor membre de a lua măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită navă de pescuit, statul membru responsabil de ferma (fermele) piscicolă (piscicole) pentru tonul roșu ia măsurile adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită fermă, în cazul în care s-a stabilit, în conformitate cu dreptul său, că ferma piscicolă respectivă nu respectă dispozițiile articolelor 46 – 56 din prezentul regulament. În funcție de gravitatea încălcării și în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, aceste măsuri pot include, în special, suspendarea sau retragerea autorizației și/sau amenzi. Statele membre comunică orice suspendare sau retragere a unei autorizații Comisiei, care o notifică Secretariatului ICCAT cu scopul de a modifica registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu în consecință.CAPITOLUL 6ComercializareaArticolul 62Măsurile de comercializare(1)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009 și (CE) nr. 1005/2008 și Regulamentului (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1)., sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de debarcare, de import, de export, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă aceste operațiuni nu sunt însoțite de documente exacte, complete și validate prevăzute în prezentul regulament ▌ și în legislația Uniunii de transpunere a normelor ICCAT privind programul de documentare a capturilor de ton roșu.(2)Sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de prelucrare, de export, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă:(a)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unor nave de pescuit sau al unor capcane al căror stat de pavilion nu dispune de o cotă sau de o limită de captură ▌pentru tonul roșu, în temeiul măsurilor de conservare și gestionare ale ICCAT; sau(b)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unei nave de capturare sau al unei capcane în cazul căreia, în momentul capturării, cota individuală sau posibilitățile de pescuit ale statului fuseseră epuizate.(3)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009, (CE) nr. 1005/2008 și (UE) nr. 1379/2013, sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de prelucrare și de export a tonului roșu din fermele piscicole de îngrășare sau de creștere care nu sunt conforme cu regulamentele menționate la alineatul (1).CAPITOLUL 7Dispoziții finaleArticolul 63EvaluareaLa cererea Comisiei, statele membre îi transmit acesteia, fără întârziere, un raport detaliat privind punerea în aplicare a prezentului regulament. Pe baza informațiilor primite de la statele membre, Comisia transmite Secretariatului ICCAT, până la data hotărâtă de ICCAT, un raport detaliat privind punerea în aplicare a Recomandării 19-04 a ICCAT.Articolul 64FinanțareaÎn sensul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1)., prezentul regulament este considerat plan multianual în sensul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.Articolul 65ConfidențialitateDatele colectate care fac obiectul schimburilor de date în cadrul prezentului regulament sunt tratate în conformitate cu normele aplicabile privind confidențialitatea în temeiul articolelor 112 și 113 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 66Procedura de modificare(1)Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 referitoare la modificarea prezentului regulament pentru a-l adapta la măsurile adoptate de ICCAT care au efect obligatoriu asupra uniunii și a statelor membre în ceea ce privește:▌(a)Derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate, în conformitate cu articolul 8;(b)termenele pentru raportarea informațiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (4), articolul 26 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1), articolul 32 alineatele (2) și (3), articolul 35 alineatele (5) și (6), articolul 36, articolul 41 alineatul (3), articolul 44 alineatul (2), articolul 51 alineatul (7), articolul 52 alineatul (2), articolul 55, articolul 57 alineatul (5) litera (b) și la articolul 58 alineatul (6);(c)perioadele sezoanelor de pescuit prevăzute la articolul 17 alineatele (1) și (4);(d)dimensiunea minimă de referință pentru conservare stabilită la articolul 19 alineatele (1) și (2) și la articolul 20 alineatul (1);(e)procentele și parametrii de referință stabiliți la articolul 13, articolul 15 alineatele (3) și (4), articolul 20 alineatul (1), articolul 21 alineatul (2), articolul 38 alineatul (1), articolul 44 alineatul (2), articolul 50 și la articolul 51 alineatul (9);(f)informațiile care trebuie transmise Comisiei menționate la articolul 11 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolul 25 alineatul (3), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (4), articolul 34 alineatul (2), articolul 40 alineatul (1) și la articolul 55;(g)sarcinile observatorilor naționali și ale observatorilor regionali ai ICCAT, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 39 alineatul (5);(h)motivele de refuzare a autorizației de transfer prevăzute la articolul 41 alineatul (1);(i)motivele de confiscare a capturilor și transmiterea ordinului de eliberare a peștelui de la articolul 46 alineatul (4);(j)numărul navelor de la articolul 58 alineatul (3);(k)anexele de la I la XV.(2)Orice modificare adoptată în conformitate cu alineatul (1) se limitează strict la punerea în aplicare în dreptul Uniunii a modificărilor și/sau completărilor la recomandările ICCAT respective care sunt obligatorii pentru Uniune.Articolul 67Exercitarea delegării(1)Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.(2)Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 66 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.(3)Delegarea de competențe menționată la articolul 66 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.(4)Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.(5)De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.(6)Un act delegat adoptat în temeiul articolului 66 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului menționat, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.Articolul 68Procedura comitetului(1)Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.(2)Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.Articolul 69Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001Regulamentul (CE) nr. 1936/2001 se modifică după cum urmează:(a)articolul 3 literele (g)-(j), articolele 4a, 4b și 4c și anexa Ia se elimină.(b)În anexele I și II, cuvintele Ton roșu: Thunnus thynnus se elimină.Articolul 70Modificări ale Regulamentului (UE) 2017/2107În Regulamentul (UE) 2017/2107, se elimină articolul 43.Articolul 71Modificări ale Regulamentului (UE) 2019/833În Regulamentul (UE) 2019/833, se elimină articolul 53.Articolul 72Abrogare(1)Regulamentul (CE) 2016/1627 se abrogă.(2)Trimiterile la regulamentele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se interpretează în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut în anexa XVI.Articolul 73Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare în [a douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la ..., ...Pentru Parlamentul EuropeanPreședintelePentru ConsiliuPreședintele |
| --- | --- |

21.

Image 5C5062021RO14110120210427RO0027.000114121411P9_TC1-CNS(2018)0225Poziția Parlamentului European adoptată la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului.)C5062021RO14210120210427RO0028.000114221421P9_TC1-COD(2019)0151Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie (reformare)(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/819.)C5062021RO14310120210427RO0029.000114321431P9_TC1-COD(2019)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027: stimularea talentului și a capacității de inovare a Europei și de abrogare a Deciziei nr. 1312/2013/UE(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2021/820.)C5062021RO14410120210427RO0030.000114421441P9_TC1-COD(2020)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/836.)C5062021RO16010120210428RO0039.0001160218930P9_TC1-COD(2019)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (UE) 2017/2107 și (UE) 2019/833 și de abrogare a Regulamentului (UE) 2016/1627PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei Europene,după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,având în vedere avizul Comitetului Economic și Social EuropeanJO C ...,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinarăPoziția Parlamentului European din 28 aprilie 2021.,întrucât:(1)Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22). este de a garanta o exploatare a resurselor biologice marine care oferă condiții economice, de mediu și sociale sustenabile.(2)Prin Decizia 98/392/CE a ConsiliuluiDecizia 98/392/CE a Consiliului din 23 martie 1998 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării și a Acordului din 28 iulie 1994 privind punerea în aplicare a Părții XI din aceasta (JO L 179, 23.6.1998, p. 1)., Uniunea a aprobat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării și Acordul pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migrat, care conțin principii și norme de conservare și gestionare a resurselor marine vii. În cadrul obligațiilor sale internaționale mai ample, Uniunea participă la eforturile depuse în apele internaționale pentru conservarea stocurilor de pește.(3)Uniunea este parte la Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul AtlanticConvenția internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (JO L 162, 18.6.1986, p. 34). (convenția).(4)În cadrul celei de a 21-a reuniuni speciale din 2018, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), instituită prin convenție, a adoptat Recomandarea 18-02 privind instituirea unui plan multianual de gestionare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (planul de gestionare).Planul de gestionare respectă avizul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS) al ICCAT, care prevede că ICCAT ar trebui să instituie un plan multianual de gestionare a stocului în 2018, dat fiind că starea actuală a stocului nu mai pare să necesite măsurile de urgență introduse prin planul de refacere a stocului de ton roșu (instituit prin Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04), fără însă a slăbi măsurile de monitorizare și control existente.(5)Recomandarea 18-02 abrogă Recomandarea 17-07 de modificare a Recomandării 14-04 de instituire a unui plan de redresare pentru tonul roșu, care a fost transpusă în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2016 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 302/2009 al Consiliului (JO L 252, 16.9.2016, p. 1)..(6)În cadrul celei de a 26-a reuniuni ordinare din 2019, ICCAT a adoptat Recomandarea 19-04 de modificare a planului multianual de gestionare stabilit prin Recomandarea 18-02. Recomandarea 19-04 a ICCAT abrogă și înlocuiește Recomandarea 18-02. Prezentul regulament ar trebui să transpună Recomandarea 19-04 în dreptul Uniunii.(7)Prezentul regulament ar trebui, de asemenea, să transpună, integral sau parțial, după caz, următoarele recomandări ale ICCAT: 06-07Recomandarea ICCAT privind creșterea tonului roșu., 18-10Recomandarea ICCAT privind standardele minime pentru sistemul de monitorizare a navelor în zona Convenției ICCAT., 96-14Recomandarea ICCAT privind conformitatea activităților de pescuit de ton roșu și pește-spadă din Atlanticul de Nord., 13-13Recomandarea ICCAT privind instituirea unui registru ICCAT al navelor cu o lungime totală de 20 de metri sau mai mare autorizate să desfășoare operațiuni în zona convenției. și 16-15Recomandarea ICCAT privind transbordarea..(8)Poziția Uniunii în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului trebuie să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile, pentru a garanta că gestionarea resurselor piscicole se face în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, în special cu obiectivul de refacere progresivă și de menținere a populațiilor de stocuri de pește peste nivelurile de biomasă care pot asigura producția maximă durabilă (MSY), cu obiectivul de a oferi condiții pentru un pescuit viabil și competitiv din perspectivă economică și pentru industria de prelucrare și activitățile desfășurate pe uscat legate de pescuit. Potrivit Raportului pe 2018Raportul Comitetului permanent pentru cercetare și statistică (SCRS), Madrid 1-5 octombrie 2018. publicat de SCRS, capturile de ton roșu cu o rată de mortalitate prin pescuit de F0,1 sunt în conformitate cu o mortalitate prin pescuit consecventă cu obținerea producției maxime durabile (Fmsy). Biomasa stocului este considerată a fi la un nivel care asigură producția maximă durabilă. B0,1 fluctuând de la valori peste acest nivel pentru nivelurile de recrutare medii și mici, în timp ce pentru nivelul de recrutare înalt se situează sub acest nivel.(9)Planul de gestionare ia în considerare caracteristicile specifice ale diverselor tipuri de unelte și tehnici de pescuit. În contextul punerii în aplicare a planului de gestionare, Uniunea și statele membre ar trebui să promoveze activitățile de pescuit costier și utilizarea unor unelte și tehnici de pescuit selective și cu impact redus asupra mediului, în special unelte și tehnici utilizate în cadrul pescuitului tradițional și artizanal, contribuind astfel la asigurarea unui nivel echitabil de trai pentru economiile locale.(10)Ar trebui să se țină seama de caracteristicile și nevoile specifice ale pescuitului artizanal și la scară mică. În plus față de dispozițiile relevante din Recomandarea 19-04 a ICCAT care elimină obstacolele din calea participării navelor costiere la scară mică la pescuitul de ton roșu, statele membre ar trebui să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o distribuție echitabilă și transparentă a posibilităților de pescuit între flotele la scară mică, cele artizanale și cele mai mari, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(11)Pentru a asigura conformitatea cu politica comună în domeniul pescuitului, au fost adoptate acte legislative la nivelul UE în vederea stabilirii unui sistem de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, care include combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). În special, Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). instituie un sistem al Uniunii de control, inspecție și asigurare a respectării normelor, bazat pe o abordare globală și integrată, astfel încât să se garanteze respectarea tuturor normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 112, 30.4.2011, p. 1). stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009. Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (JO L 286, 29.10.2008, p. 1). instituie un sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. Aceste regulamente includ deja dispoziții referitoare la licențe și autorizații de pescuit, anumite norme privind sistemele de monitorizare a navelor care acoperă o parte dintre măsurile prevăzute în Recomandarea 19-04 a ICCAT. Prin urmare, nu este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse în prezentul regulament.(12)Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 introduce noțiunea de dimensiune minimă de referință pentru conservare. Pentru a asigura consecvența, ar trebui ca noțiunea de dimensiune minimă definită de ICCAT să fie implementată în dreptul Uniunii ca dimensiune minimă de referință pentru conservare.(13)Conform Recomandării 19-04 a ICCAT, trebuie aruncat înapoi în mare tonul roșu care a fost capturat și care este sub dimensiunea minimă de referință a conservării, același lucru fiind valabil și pentru capturile de ton roșu care depășesc limitele capturilor accidentale stabilite în planurile anuale de pescuit. În scopul respectării de către Uniune a obligațiilor internaționale care îi revin în temeiul ICCAT, articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/98 al ComisieiRegulamentul delegat (UE) 2015/98 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a obligațiilor internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul Convenției internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic și al Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (JO L 16, 23.1.2015, p. 23). prevede derogări de la obligația de debarcare a tonului roșu în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Regulamentul delegat (UE) 2015/98 pune în aplicare anumite dispoziții ale Recomandării 19-04 a ICCAT, care stabilește obligația de a arunca înapoi în mare tonul roșu pentru navele care își depășesc cota alocată sau nivelul maxim autorizat de capturi accidentale. Domeniul de aplicare al respectivului regulament delegat include navele implicate în pescuitul de agrement. În consecință, nu este necesar ca prezentul regulament să reglementeze aceste obligații de aruncare și de eliberare înapoi în mare și nu va aduce atingere dispozițiilor corespunzătoare din Regulamentul delegat (UE) 2015/98.(14)Cu ocazia reuniunii anuale din 2018, părțile contractante la convenție au recunoscut nevoia de consolidare a controalelor pentru anumite operațiuni care vizează tonul roșu. În acest sens, cu ocazia reuniunii anuale din 2018, s-a convenit că părțile contractante la convenție responsabile de creștere ar trebui să asigure trasabilitatea integrală a operațiunilor de plasare în cuști și să efectueze controale aleatorii pe baza analizei riscurilor.(15)Regulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 640/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2010 de stabilire a unui program de documentare a capturilor de ton roșu (Thunnus thynnus) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1984/2003 al Consiliului (JO L 194, 24.7.2010, p. 1). prevede un document electronic de captură pentru tonul roșu (eBCD), transpunând Recomandarea 09-11 a ICCAT de modificare a Recomandării 08-12. Recomandările 17-09 și 11-20 privind aplicarea eBCD au fost abrogate recent prin Recomandările 18-12 și 18-13. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 640/2010 a devenit caduc, iar Comisia a propus un nou regulament pentru transpunerea celor mai recente norme ICCAT privind eBCD. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să facă trimitere la Regulamentul (UE) nr. 640/2010 ci, în termeni mai generali, la programul de documentare a capturilor recomandat de ICCAT.(16)Având în vedere că anumite recomandări ale ICCAT sunt modificate frecvent de către părțile contractante ale ICCAT și vor fi probabil modificate în continuare în viitor, pentru a transpune rapid în dreptul Uniunii viitoarele recomandări ale ICCAT de modificare sau de completare a planului de gestionare al ICCAT, competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui să fie delegată Comisiei, în privința următoarelor aspecte: ▌termenele de raportare a informațiilor, perioadele de timp ale sezoanelor de pescuit; derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate; dimensiunile minime de referință pentru conservare; procentele și parametrii, informațiile care trebuie comunicate Comisiei; sarcinile observatorilor naționali și regionali, motivele de refuzare a autorizației de a transfera pește; motivele pentru confiscarea capturilor și pentru ordonarea eliberării peștelui. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferareJO L 123, 12.5.2016, p. 1.. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(17)Comisia, care reprezintă Uniunea în cadrul reuniunilor ICCAT, își exprimă anual acordul cu privire la o serie de recomandări cu caracter pur tehnic ale ICCAT, în special în ceea ce privește limitările capacității, cerințele referitoare la jurnalele de bord, formularele de raport de capturi, transbordarea și declarațiile de transfer, informațiile minime pentru autorizațiile de pescuit, numărul minim de nave de pescuit în raport cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională, specificațiile programului de inspecție și de observare, standardele pentru înregistrarea video, protocoalele de eliberare a peștilor, standardele privind tratarea peștilor morți, declarațiile de plasare în cuști sau standardele sistemelor de monitorizare a navelor, care sunt transpuse în anexele I-XV la prezentul regulament. Comisia ar trebui să dețină competențe de a adopta acte delegate de modificare sau completare a anexelor I-XV, în concordanță cu recomandările modificate sau completate ale ICCAT. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.(18)Recomandările ICCAT care reglementează pescuitul de ton roșu (operațiunile legate de capturare, transfer, transport, plasare în cuști, creștere, recoltare și transport) sunt extrem de dinamice. Noi tehnologii pentru controlarea și gestionarea pescuitului, care trebuie să fie utilizate în mod uniform de către statele membre, sunt dezvoltate în permanență (de exemplu, camere stereoscopice și metode alternative). În mod similar, trebuie să se elaboreze și proceduri operaționale acolo unde este necesar, pentru a ajuta statele membre să se conformeze cu normele ICCAT consacrate în prezentul regulament. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind reportarea tonului roșu viu, operațiunile de transfer și de plasare în cuști. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13)..(19)Actele delegate și actele de punere în aplicare prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a viitoarelor recomandări ale ICCAT în dreptul Uniunii prin intermediul procedurii legislative ordinare.(20)Întrucât prezentul regulament va prevedea un plan nou și cuprinzător de gestionare pentru tonul roșu, dispozițiile privind tonul roșu stabilite în Regulamentele (UE) 2017/2107Regulamentul (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (JO L 315, 30.11.2017, p. 1). și (UE) 2019/833Regulamentul (UE) 2019/833 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1627 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2115/2005 și (CE) nr. 1386/2007 ale Consiliului (JO L 141, 28.5.2019, p. 1). ale Parlamentului European și ale Consiliului ar trebui să fie eliminate. În ceea ce privește articolul 43 din Regulamentul (UE) 2017/2107, partea corespunzătoare peștelui-spadă mediteraneean a fost inclusă în Regulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1154 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2017/2107 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 1).. Anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001 al ConsiliuluiRegulamentul (CE) nr. 1936/2001 al Consiliului din 27 septembrie 2001 de stabilire a unor măsuri de control aplicabile pescuitului pentru anumite stocuri de pești mari migratori (JO L 263, 3.10.2001, p. 1). trebuie, de asemenea, eliminate. Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1936/2001, (UE) nr. 2017/2107 și (UE) nr. 2019/833 ar trebui modificate în consecință.(21)Recomandarea 18-02 a ICCAT a abrogat Recomandarea 17-07, întrucât starea stocului nu mai necesita măsurile de urgență prevăzute în planul de refacere a stocului de ton roșu instituit prin recomandarea respectivă. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2016/1627, care a instituit planul de refacere, ar trebui să fie abrogat,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CAPITOLUL IDISPOZIȚII GENERALEArticolul 1ObiectPrezentul regulament stabilește normele generale pentru punerea în aplicare uniformă și eficientă de către Uniune a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu (Thunnus thynnus) din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, astfel cum a fost adoptat de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT).Articolul 2Domeniu de aplicarePrezentul regulament se aplică:(a)navelor de pescuit ale Uniunii și navelor Uniunii implicate în activități de pescuit recreativ și care:capturează ton roșu în zona reglementată de convenție; șitransbordează sau transportă la bord, inclusiv în afara zonei reglementate de convenție, ton roșu capturat în zona reglementată de convenție;(b)fermelor piscicole din Uniune;(c)navelor de pescuit ale țărilor terțe și navelor țărilor terțe care practică pescuitul recreativ, care operează în apele Uniunii și capturează ton roșu în zona reglementată de convenție;(d)navelor din țări terțe care sunt inspectate în porturi din statele membre și care au la bord ton roșu capturat în zona reglementată de convenție sau produse din pește provenite de la tonul roșu capturat în apele Uniunii care nu au fost debarcate sau transbordate anterior în porturi.Articolul 3ObiectivObiectivul prezentului regulament este punerea în aplicare a planului multianual de gestionare pentru tonul roșu, astfel cum a fost adoptat de ICCAT, care are drept scop menținerea unei biomase a tonului roșu peste nivelurile care pot asigura producția maximă durabilă.Articolul 4Relația cu alte acte legislative ale UniuniiCu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel, dispozițiile prezentului regulament se aplică fără a aduce atingere altor acte ale Uniunii care reglementează sectorul pescuitului, în special:(1)Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului;(2)Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;(3)Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (JO L 347, 28.12.2017, p. 81). privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe;(4)Regulamentul (UE) 2017/2107 de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT);(5)Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1380/2013, (UE) 2016/1139, (UE) 2018/973, (UE) 2019/472 și (UE) 2019/1022 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului (JO L 198, 25.7.2019, p. 105). privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice.Articolul 5DefinițiiÎn sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:1.ICCAT înseamnă Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic;2.convenția înseamnă Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic;3.navă de pescuit înseamnă orice navă cu motor utilizată în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu, inclusiv navele de capturare, navele de prelucrare a peștelui, navele de sprijin, remorcherele, navele implicate în operațiuni de transbordare și navele de transport echipate pentru transportul produselor din ton, precum și navele auxiliare, cu excepția portcontainerelor;4.ton roșu viu înseamnă tonul roșu care este păstrat viu o anumită perioadă de timp într-o capcană pentru ton sau care este transferat viu într-o fermă piscicolă ▌;5.SCRS înseamnă Comitetul permanent pentru cercetare și statistică al ICCAT;6.pescuit recreativ înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele biologice marine ▌;7.pescuit sportiv înseamnă pescuitul necomercial practicat de persoane care sunt membre ale unei organizații sportive naționale sau care dețin un permis național de pescuit sportiv;8.remorcher înseamnă orice navă utilizată pentru tractarea cuștilor;9.navă de prelucrare înseamnă o navă la bordul căreia produsele pescărești sunt supuse, înainte de ambalare, unuia sau mai multora dintre următoarele procese: filetare sau tranșare, congelare și/sau prelucrare;10.navă auxiliară înseamnă orice navă utilizată pentru transportul tonului roșu mort (neprelucrat) dintr-o cușcă de transport/creștere, dintr-o navă de pescuit cu plasă-pungă sau dintr-o capcană către un port desemnat și/sau către o navă de prelucrare;11.capcană înseamnă o unealtă staționară fixată de substrat, care conține, de obicei, o plasă de ghidaj care dirijează tonul roșu într-un spațiu delimitat sau într-o serie de spații delimitate unde este păstrat înainte de recoltare sau de creștere;12.plase pungă înseamnă orice setcă înconjurătoare ale cărei capete inferioare sunt reunite cu ajutorul unui cablu de strângere petrecut printr-o serie de inele dispuse de-a lungul cablului de ancorare, care permite strângerea plasei sub forma unei pungi și închiderea acesteia;13.plasare în cuști înseamnă transferul tonului roșu viu din cușca de transport sau din capcană în cuștile de creștere sau de îngrășare;14.navă de capturare înseamnă o navă utilizată în scopul capturării comerciale a resurselor de ton roșu;15.fermă piscicolă înseamnă o zonă marină delimitată clar prin coordonate geografice, utilizată pentru îngrășarea sau creșterea tonului roșu capturat cu ajutorul capcanelor și/sau al navelor de pescuit cu plasă-pungă. Fermele piscicole ar putea avea mai multe spații de creștere, toate fiind delimitate prin coordonate geografice, cu o definire clară a longitudinii și latitudinii pentru fiecare punct al poligonului;16.creștere sau îngrășare înseamnă plasarea tonului roșu în cuști în cadrul unor ferme piscicole și hrănirea acestuia în scopul îngrășării și al măririi biomasei totale;17.recoltare înseamnă uciderea tonului roșu în ferme piscicole sau capcane;18.cameră stereoscopică înseamnă o cameră cu două sau mai multe obiective, fiecare obiectiv având un senzor de imagine separat sau un cadru de peliculă separat, care permite înregistrarea de imagini tridimensionale în scopul măsurării lungimii peștelui și a precizării numărului și a greutății exemplarelor de ton roșu;19.navă de pescuit costier la scară mică este o navă de capturare cu cel puțin trei din cele cinci caracteristici de mai jos:(a)lungime totală < 12 m;(b)nava pescuiește exclusiv în apele aflate sub jurisdicția statului membru de pavilion;(c)campaniile de pescuit au o durată mai mică de 24 de ore;(d)numărul maxim al membrilor echipajului este stabilit la patru persoane; sau(e)nava pescuiește utilizând tehnici selective și cu un impact redus asupra mediului;20.operațiune comună de pescuit înseamnă orice operațiune desfășurată între două sau mai multe nave cu plasă-pungă, în cadrul căreia captura unei nave cu plasă-pungă se atribuie uneia sau mai multor alte nave cu plasă-pungă conform unei chei de repartizare convenite în prealabil;21.pescuit activ înseamnă, în cazul oricărei nave de capturare, faptul că aceasta vizează tonul roșu în cursul unui anumit sezon de pescuit;22.BCD înseamnă un document privind capturile de ton roșu;23.eBCD înseamnă un document electronic privind capturile de ton roșu;24.zona reglementată de convenție înseamnă zona geografică definită la articolul 1 din convenție;25.transbordare înseamnă descărcarea cantității totale sau a unei cantități oarecare de produse pescărești aflate la bordul unei nave de pescuit pe o altă navă de pescuit. Totuși, descărcarea de ton roșu mort din plasa-pungă, din capcană sau de pe remorcher pe o navă auxiliară nu se consideră transbordare;26.transfer de control înseamnă orice transfer suplimentar care este efectuat la cererea operatorilor navelor de pescuit/fermelor sau a autorităților de control în scopul de a se verifica numărul de pești transferați;27.cameră de control înseamnă o cameră stereoscopică și/sau o cameră obișnuită de luat vederi care este utilizată la efectuarea controalelor prevăzute în prezentul regulament;28.PCC înseamnă o parte contractantă la convenție și o parte, entitate sau entitate de pescuit necontractantă colaboratoare;29.navă de pescuit pelagic de mari dimensiuni cu paragate înseamnă o navă de pescuit pelagic cu paragate cu o lungime totală de peste 24 de metri;30.transfer înseamnă orice transfer:(a)de ton roșu viu din plasa navei de capturare în cușca de transport;(b)de ton roșu viu din cușca de transport într-o altă cușcă de transport;(c)al cuștii cu ton roșu viu de pe un remorcher pe un alt remorcher;(d)al cuștii cu ton roșu viu dintr-o fermă piscicolă în alta sau de ton roșu viu între diferite cuști din cadrul aceleiași ferme;(e)de ton roșu viu din capcană în cușca de transport independent de prezența unui remorcher;31.operator înseamnă persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor pescărești și de acvacultură;32.grupă de unelte înseamnă un grup de nave de pescuit care utilizează aceleași unelte, pentru care a fost alocată o cotă de grup;33.efort de pescuit înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave de pescuit, înseamnă suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;34.statul membru responsabil înseamnă statul membru de pavilion sau statul membru sub jurisdicția căruia se află ferma piscicolă sau capcana în cauză.CAPITOLUL IIMĂSURI DE GESTIONAREArticolul 6Condiții aferente măsurilor de gestionare a pescuitului(1)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că efortul de pescuit al navelor sale de capturare și al capcanelor sale este proporțional cu posibilitățile de pescuit de ton roșu de care dispune statul membru respectiv în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Măsurile adoptate de statele membre includ stabilirea cotelor individuale pentru navele lor de capturare cu o lungime de peste 24 de metri incluse în lista navelor autorizate menționată la articolul 26.(2)Statele membre obligă navele de capturare să se îndrepte imediat către un port indicat de acestea în cazul în care cota individuală este considerată a fi epuizată, în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(3)Operațiunile de navlosire nu sunt permise pentru pescuitul tonului roșu.Articolul 7Reportarea tonului roșu viu nerecoltat▌(1)▌Recoltarea tonului roșu viu nerecoltat provenind dintr-o captură făcută într-un an precedent în cadrul unei ferme poate fi permisă numai în cazul în care statul membru instituie un sistem consolidat de control și îl raportează Comisiei. Sistemul respectiv face parte din planul de inspecție al statului membru menționat la articolul 13 și include cel puțin măsurile stabilite la articolele 53 și 61.(2)Înainte de începerea unui sezon de pescuit, statele membre responsabile de fermele piscicole efectuează o evaluare aprofundată a tuturor cantităților de ton roșu viu reportate după recoltarea generală din fermele aflate sub jurisdicția lor. În acest scop, toate cantitățile de ton roșu viu reportate în anul de capturare care nu au făcut obiectul recoltării generale în fermele piscicole sunt transferate în alte cuști prin utilizarea unor sisteme cu camere stereoscopice sau a unor metode alternative, cu condiția să garanteze același nivel de precizie și acuratețe, în conformitate cu articolul 51. Trasabilitatea documentată integral va fi asigurată în orice moment. Reportarea tonului roșu din anii care nu au făcut obiectul recoltei generale trebuie să fie controlată anual aplicând aceeași procedură unor eșantioane adecvate pe baza evaluării riscurilor.(3)Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care să se stabilească norme detaliate de instituire a unui sistem consolidat de control pentru reportarea cantităților de ton roșu viu. Respectivele acte de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.Articolul 8Reportarea cotelor neutilizateNu este permisă reportarea cotelor neutilizate.Articolul 9Transferuri de cote(1)Transferurile de cote dintre Uniune și alte PCC se realizează doar cu autorizația prealabilă a statelor membre și/sau a PCC în cauză. Comisia înștiințează Secretariatul ICCAT cu 48 de ore înainte de transferarea cotelor.(2)Transferul de cote în cadrul grupelor de unelte, al cotelor pentru capturile accidentale și al cotelor individuale de pescuit pentru fiecare stat membru este permis, cu condiția ca statul (statele) membru (membre) vizat (vizate) să informeze în prealabil Comisia cu privire la aceste transferuri, astfel încât Comisia să poată informa Secretariatul ICCAT înainte de intrarea în vigoare a transferului.Articolul 10Deducerea cotelor în cazul cantităților pescuite în excesDacă statele membre depășesc cotele care le-au fost alocate, iar această situație nu poate fi remediată prin schimbul de cote în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, se aplică articolele 37 și 105 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 11Planurile anuale de pescuit(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de pescuit pentru tonul roșu stabilește un plan anual de pescuit. Planul conține, cel puțin, următoarele informații pentru navele de capturare și capcane:(a)cotele alocate fiecărei grupe de unelte, inclusiv cotele pentru capturile accidentale;(b)după caz, metoda utilizată pentru alocarea și gestionarea cotelor;(c)măsurile pentru asigurarea respectării cotelor individuale;(d)sezoanele de pescuit deschise pentru fiecare categorie de unelte;(e)informații privind porturile desemnate;(f)normele privind capturile accidentale; și(g)numărul de nave de capturare, altele decât traulerele de fund, cu o lungime de peste 24 de metri, și navele de pescuit cu plasă-pungă care sunt autorizate să efectueze operațiuni pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Statele membre care dispun de nave de pescuit costier la scară mică autorizate să pescuiască ton roșu se străduiesc să aloce acestor nave o cotă sectorială specifică și includ această alocare în planurile lor de pescuit. Ele includ, de asemenea, în planurile lor de monitorizare, control și inspecție măsurile suplimentare pentru a monitoriza îndeaproape utilizarea cotelor de către flota respectivă. Statele membre pot autoriza un număr diferit de nave să utilizeze pe deplin posibilitățile lor de pescuit, utilizând parametrii menționați la alineatul (1).(3)Portugalia și Spania pot aloca cote sectoriale pentru navele de pescuit cu momeală care operează în apele Uniunii din arhipelagurile insulelor Azore, Madeira și Canare. Cota sectorială este inclusă în planurile lor anuale de pescuit, iar măsurile suplimentare de monitorizare a utilizării acesteia sunt definite clar în planurile lor anuale de monitorizare, control și inspecție.(4)Atunci când statele membre alocă cote sectoriale în conformitate cu alineatele (2) sau (3), nu se aplică cerința privind cota minimă de 5 tone prevăzută în actul Uniunii aflat în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit.(5)Orice modificare a planului anual de pescuit este transmisă de către statul membru vizat Comisiei, cu cel puțin trei zile lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare. Comisia informează secretariatul ICCAT cu privire la modificare cu cel puțin o zi lucrătoare înainte de începerea activității de pescuit vizate de modificare.Articolul 12Alocarea posibilităților de pescuitÎn conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în momentul alocării posibilităților de pescuit de care dispun, statele membre utilizează criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice și, de asemenea, asigură o distribuție echitabilă a cotelor naționale între diferitele segmente de flotă, ținând seama în special de pescuitul tradițional și artizanal și oferă stimulente pentru navele de pescuit din Uniune care utilizează unelte de pescuit selective sau tehnici de pescuit cu impact redus asupra mediului.Articolul 13Planurile anuale de gestionare a capacității de pescuitFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de gestionare a capacității de pescuit. În acel plan, statele membre își adaptează numărul de nave de capturare și de capcane astfel încât să se asigure că capacitatea de pescuit corespunde posibilităților de pescuit alocate navelor de capturare și capcanelor în perioada de timp relevantă. Statele membre își adaptează capacitatea de pescuit utilizând parametrii definiți în actul Uniunii în vigoare pentru alocările posibilităților de pescuit. Adaptarea capacității de pescuit a Uniunii pentru navele de pescuit cu plasă-pungă este limitată la o variație maximă de 20 % față de valoarea de referință a capacității de pescuit din 2018.Articolul 14Planurile anuale de inspecțieFiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu stabilește un plan anual de inspecție în vederea asigurării conformității cu prezentul regulament. Statele membre înaintează Comisiei planurile lor. Planurile respective se întocmesc în conformitate cu:(a)obiectivele, prioritățile și procedurile, precum și criteriile pentru activitățile de inspecție, care sunt stabilite în programul specific de control și inspecție având ca obiect tonul roșu, instituit în temeiul articolului 95 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;(b)programul național de acțiuni de control pentru tonul roșu, instituit în temeiul articolului 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 15Planurile anuale de gestionare a activității de creștere(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu instituie un plan anual de gestionare a activității de creștere.(2)În planul anual de gestionare a activității de creștere, fiecare stat membru se asigură că capacitatea totală de intrare și capacitatea totală de creștere corespund cu cantitatea estimată de ton roșu disponibilă pentru creștere.(3)Statele membre își limitează capacitatea de creștere pentru ton în funcție de capacitatea totală de creștere înregistrată în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu al ICCAT sau de capacitatea care a fost autorizată și declarată la ICCAT în 2018.(4)În ceea ce privește tonul roșu capturat în sălbăticie, volumul maxim al intrărilor în fermele piscicole ale unui stat membru este limitat la nivelul cantităților de intrare înregistrate la ICCAT în registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu de fermele piscicole ale respectivului stat membru în anii 2005, 2006, 2007 sau 2008.(5)În cazul în care un stat membru trebuie să majoreze volumul maxim al intrărilor de ton sălbatic capturat în una sau mai multe dintre fermele sale piscicole de ton, majorarea este proporțională cu posibilitățile de pescuit alocate statului membru respectiv și eventualele importuri de ton roșu viu dintr-un alt stat membru sau de la o altă parte contractantă.(6)Statele membre responsabile de fermele piscicole se asigură că oamenilor de știință însărcinați de către SCRS pentru testele de identificare a ratelor de creștere în timpul perioadei de îngrășare li se asigură accesul în fermele piscicole și asistență pentru efectuarea sarcinilor lor.(7)După caz, statele membre transmit Comisiei, până la data de 15 mai a fiecărui an, planuri de gestionare a activității de creștere revizuite.Articolul 16Transmiterea planurilor anuale(1)Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu transmite Comisiei următoarele planuri:(a)planul anual de pescuit pentru navele de capturare și capcanele care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, stabilit în conformitate cu articolul 11;(b)planul anual de gestionare a capacității de pescuit, stabilit în conformitate cu articolul 13;(c)planul anual de inspecție, stabilit în conformitate cu articolul 14; și(d)planul anual de gestionare a activității de creștere, stabilit în conformitate cu articolul 15.(2)Comisia compilează planurile menționate la alineatul (1) și le utilizează pentru stabilirea planului anual al Uniunii. Comisia transmite planul Uniunii Secretariatului ICCAT până la data de 15 februarie a fiecărui an, pentru a fi discutat și aprobat de ICCAT.(3)În cazul în care un stat membru nu transmite Comisiei oricare dintre planurile menționate la alineatul (1) în termenul prevăzut la alineatul respectiv, Comisia poate decide să transmită planul Uniunii Secretariatului ICCAT fără să includă planurile statului membru vizat. La cererea statului membru vizat, Comisia se străduiește să ia în considerare unul dintre planurile menționate la alineatul (1) și prezentat după termenul-limită prevăzut la alineatul respectiv, dar înainte de termenul prevăzut la alineatul (2). În cazul în care un plan prezentat de un stat membru nu respectă dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a activității de creștere și conține o greșeală gravă care poate determina Comisia ICCAT să nu aprobe planul anual al Uniunii, Comisia poate decide să transmită Secretariatului ICCAT planul anual al Uniunii fără să includă planurile statului membru vizat. Comisia informează statul membru vizat cât mai curând posibil și se străduiește să includă orice planuri revizuite prezentate de statul membru respectiv în planul Uniunii sau în modificările aduse planului Uniunii, cu condiția ca acestea să respecte dispozițiile prezentului regulament referitoare la planurile anuale de pescuit, de gestionare a capacității, de inspecție și de gestionare a creșterii.CAPITOLUL IIIMĂSURI TEHNICEArticolul 17Sezoanele de pescuit(1)În perioada cuprinsă între 26 mai și 1 iulie, se permite pescuitul de ton roșu cu plasă-pungă în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(2)Prin derogare de la alineatul (1), Cipru și Grecia pot solicita în planurile lor anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă care arborează pavilionul lor să li se permită să pescuiască, de la 15 mai până la 1 iulie, ton roșu în estul Mării Mediterane (zonele de pescuit 37.3.1 și 37.3.2 ale FAO).(3)Prin derogare de la alineatul (1), Croația poate solicita în planurile sale anuale de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11, ca navelor de pescuit cu plasă-pungă aflate sub pavilionul său să li se permită să pescuiască, până la 15 iulie, ton roșu în Marea Adriatică în scopul creșterii (zona de pescuit 37.2.1 a FAO).(4)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care un stat membru demonstrează că, din cauza condițiilor meteorologice, unele dintre navele sale de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană nu au fost în măsură să își utilizeze zilele de pescuit normale, în cursul unui an, statul membru respectiv poate decide ca, pentru fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă afectată de situația respectivă, sezonul de pescuit menționat la alineatul (1) să se prelungească cu un număr echivalent de zile pierdute de până la 10 zile ▌. Lipsa de activitate a navelor vizate și, în cazul unei operațiuni comune de pescuit, a tuturor navelor implicate, este justificată în mod corespunzător prin rapoarte meteorologice și prin pozițiile înregistrate în VMS.(5)Pescuitul tonului roșu este permis în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană pentru navele cu paragate flotante de mari dimensiuni în perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 mai.(6)Statele membre instituie sezoane de pescuit pentru flotele lor, altele decât navele cu plase-pungă și navele cu paragate flotante de mari dimensiuni, în cadrul planurilor lor anuale de pescuit.Articolul 18Obligația de debarcareDispozițiile prezentului capitol nu aduc atingere articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și niciunei derogări aplicabile acestuia.Articolul 19Dimensiunea minimă de referință pentru conservare(1)Este interzisă capturarea, reținerea la bord, transbordarea, transferul, terenul, transportul, depozitarea, vânzarea, afișarea sau oferirea spre vânzare, inclusiv atunci când este prins ca și captură accidentală sau în cadrul pescuitului recreativ, a tonului roșu cu o greutate mai mică de 30 kg sau cu lungimea la furcă (lungimea de la mandibulă la punctul de bifurcare a înotătoarei caudale) mai mică de 115 cm(2)Prin derogare de la alineatul (1), în cazul următoarelor activități de pescuit se aplică o dimensiune minimă de referință pentru conservare a tonului roșu de 8 kg sau de 75 cm lungime la furcă:(a)tonul roșu capturat în Oceanul Atlantic de Est cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală și al navelor pentru pescuitul la trenă;(b)tonul roșu capturat în Marea Mediterană de către flota de nave costiere artizanale care pescuiesc pește proaspăt cu ajutorul navelor de pescuit cu momeală, al navelor cu paragate și al navelor cu undițe de mână; și(c)tonul roșu capturat în Marea Adriatică de către nave aflate sub pavilionul Croației în scopul creșterii.(3)Condițiile specifice care se aplică derogării menționate la alineatul (2) sunt prevăzute în anexa I.(4)Statele membre emit o autorizație de pescuit pentru navele care pescuiesc în temeiul derogărilor menționate la alineatele (2) și (3) din anexa I. Navele respective sunt înscrise în lista navelor de capturare menționată la articolul 26.(5)Peștii sub dimensiunile minime de referință stabilite în prezentul articol care sunt aruncați înapoi în mare morți sunt incluși în cota statului membru.Articolul 20Capturile accidentale sub dimensiunea minimă de referință(1)Prin derogare de la articolul 19 alineatul (1), toate navele de capturare și capcanele care pescuiesc activ ton roșu au dreptul la maximum 5 % din numărul capturilor accidentale de ton roșu cu o greutate cuprinsă între 8 și 30 kg sau, alternativ, cu o lungime la furcă cuprinsă între 75 și 115 cm.(2)Procentajul de 5 % menționat la alineatul (1) se calculează pe baza capturilor totale de ton roșu păstrate la bordul unei nave sau în capcană, în orice moment după fiecare operațiune de pescuit.(3)Capturile accidentale se deduc din cota statului membru de care aparține nava de capturare sau capcana.(4)Capturile accidentale de ton roșu sub dimensiunea minimă de referință se supun articolelor 31, 33, 34 și 35.Articolul 21Capturile accidentale(1)Fiecare stat membru adoptă dispoziții privind includerea capturilor accidentale de ton roșu în cadrul cotei sale și informează Comisia în legătură cu acestea în momentul transmiterii planului de pescuit.(2)Nivelul capturilor accidentale, care nu depășește 20 % din capturile totale aflate la bord la sfârșitul fiecărei campanii de pescuit, precum și metodologia utilizată pentru calcularea respectivelor capturi accidentale în raport cu capturile totale de la bord sunt definite clar în planul anual de pescuit, astfel cum se menționează la articolul 11. Procentajul de capturi accidentale poate fi calculat în greutate sau în număr de exemplare. Calcularea în număr de exemplare se aplică numai în cazul tonului și al speciilor înrudite cu tonul gestionate de ICCAT. Rata de capturi accidentale autorizate pentru flota de nave costiere artizanale poate fi calculată anual.(3)Toate capturile accidentale de ton roșu mort, reținute la bord sau aruncate înapoi în mare, se scad din cota alocată statului membru de pavilion și se înregistrează și raportează Comisiei, în conformitate cu articolele 31 și 32.(4)În cazul statelor membre cărora nu le-a fost alocată o cotă de ton roșu, capturile accidentale în cauză se deduc din cota specifică de capturi accidentale de ton roșu de la nivelul Uniunii, stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.(5)În cazul în care cota totală alocată unui stat membru a fost epuizată, nu se mai permit capturi de ton roșu efectuate de nave care arborează pavilionul acestuia, iar statul membru respectiv ia măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazul în care cota specifică de capturi accidentale de ton roșu a Uniunii stabilită în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE și cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 a fost epuizată, nu se permite efectuarea niciunei capturi de ton roșu navelor care arborează pavilionul unui stat membru care nu are o cotă de ton roșu, iar statele membre respective iau măsurile necesare pentru a asigura eliberarea tonului roșu capturat sub formă de capturi accidentale. În cazurile respective, prelucrarea și comercializarea tonului roșu mort sunt interzise și toate capturile sunt înregistrate. Statele membre transmit anual Comisiei informații privind aceste cantități de capturi accidentale de ton roșu mort, iar Comisia transmite respectivele informații Secretariatului ICCAT.(6)Navele care nu pescuiesc activ ton roșu separă în mod clar orice eventuală cantitate de ton roșu păstrat la bord de alte specii, pentru a permite autorităților de control să monitorizeze respectarea prezentului articol. Aceste capturi accidentale pot fi comercializate în măsura în care acestea sunt însoțite de eBCD.Articolul 22Utilizarea de mijloace aerieneSe interzice utilizarea oricărui mijloc aerian, cum ar fi aeronavele, elicopterele sau orice tip de vehicul aerian fără pilot, pentru căutarea de ton roșu.CAPITOLUL IVPESCUITUL RECREATIVArticolul 23Cota specifică pentru activitățile de pescuit recreativ(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu reglementează pescuitul recreativ prin alocarea unei cote specifice pentru activitatea de pescuit respectivă. Eventualele exemplare de ton roșu mort sunt luate în considerare în această alocare, inclusiv în cadrul capturării urmate de eliberare. Statele membre informează Comisia cu privire la cota alocată pescuitului recreativ atunci când își transmit planurile de pescuit.(2)Capturile de ton roșu mort se raportează și se includ în cota statului membru.Articolul 24Condițiile specifice pentru pescuitul recreativ(1)Fiecare stat membru care a alocat o cotă de ton roșu pescuitului recreativ reglementează pescuitul recreativ eliberând navelor autorizații de pescuit recreativ. La cererea ICCAT, statele membre pun la dispoziția Comisiei lista navelor de agrement cărora li s-a acordat o autorizație de pescuit pentru capturi de ton roșu. Lista, care urmează să fie transmisă ICCAT de către Comisie pe cale electronică, include următoarele informații pentru fiecare navă:(a)numele navei;(b)numărul din registru;(c)numărul din registrul ICCAT (dacă este cazul);(d)orice nume anterior; și(e)numele și adresa armatorului (armatorilor) și operatorului (operatorilor).(2)În cadrul pescuitului recreativ se interzice capturarea, păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea a mai mult de un ton roșu pe navă și pe zi.(3)Se interzice comercializarea tonului roșu capturat în cursul pescuitului recreativ.(4)Fiecare stat membru înregistrează datele privind capturile, inclusiv greutatea și, dacă este posibil, lungimea fiecărui ton roșu capturat în activități de pescuit recreativ, și transmite Comisiei datele pentru anul precedent până la data de 30 iunie a fiecărui an. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.(5)Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a asigura, în cea mai mare măsură posibilă, eliberarea tonului roșu, în special a puietului, capturat viu în cadrul pescuitului recreativ. Tonul roșu debarcat este întreg, fără branhii și/sau eviscerat.Articolul 25Capturarea, marcarea și eliberarea(1)Prin derogare de la articolul 23 alineatul (1), statele membre care autorizează pescuitului de tipul capturare urmată de eliberare în Oceanul Atlantic de Nord-Est, efectuat exclusiv de către nave de pescuit recreativ, pot permite numai unui număr limitat de nave de pescuit recreativ să vizeze pescuitul de ton roșu cu scopul capturării, marcării și eliberării, fără a fi necesar să le aloce o cotă specifică. Aceste nave operează în contextul unui proiect științific al unui institut de cercetare integrat într-un program de cercetare științifică. Rezultatele proiectului sunt comunicate autorităților competente din statul membru de pavilion.(2)Nu se consideră că navele care efectuează activități de cercetare științifică în cadrul programului de cercetare al ICCAT privind tonul roșu efectuează activități de capturare, marcare și eliberare, astfel cum sunt menționate la alineatul (1).(3)Statele membre care autorizează activități de capturare, marcare și eliberare:(a)transmit descrierea acestor activități și măsurile aplicabile acestora ca parte integrantă din planurile lor de pescuit și inspecție menționate la articolele 12 și 15;(b)monitorizează îndeaproape navele în cauză pentru a se asigura că respectă dispozițiile prezentului regulament;(c)se asigură că operațiunile de marcare și eliberare sunt efectuate de personal instruit pentru a asigura o rată ridicată de supraviețuire a exemplarelor; și(d)transmit anual un raport Comisiei cu privire la activitățile științifice efectuate, cu cel puțin 50 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor. Comisia transmite raportul ICCAT cu 60 de zile înainte de reuniunea SCRS din anul următor.(4)Orice ton roșu care moare în timpul activităților de capturare, marcare și eliberare se raportează și este dedus din cota statului membru de pavilion.CAPITOLUL VMĂSURI DE CONTROLSECȚIUNEA 1LISTELE ȘI REGISTRELE NAVELOR ȘI CAPCANELORArticolul 26Listele și registrele navelor(1)Statele membre transmit în fiecare an Comisiei, pe cale electronică, cu o lună înainte de începutul perioadei de autorizare, următoarele liste cu nave în formatul stabilit în cea mai recentă versiune a Orientărilor ICCAThttps://www.iccat.int/en/SubmitCOMP.html pentru prezentarea datelor și a informațiilor:(a)o listă cu toate navele de pescuit autorizate să pescuiască în mod activ ton roșu; și(b)o listă cu toate celelalte nave de pescuit utilizate în scopul exploatării comerciale a resurselor de ton roșu.Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT cu 15 zile înainte de începutul activității de pescuit, astfel încât navele respective să poată fi înscrise în registrul ICCAT al navelor autorizate și, dacă este cazul, în registrul ICCAT al navelor cu o lungime totală de minimum 20 de metri autorizate să opereze în zona reglementată de convenție.(2)În cursul unui an calendaristic, o navă de pescuit poate fi înscrisă pe ambele liste menționate la alineatul (1), condiția fiind să nu fie înscrisă pe ambele liste în același timp.(3)Informațiile cu privire la navele de pescuit menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) conțin numele navei și numărul din Registrul flotei UE (CFR), astfel cum este definit în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al ComisieiRegulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei din 6 februarie 2017 privind registrul flotei de pescuit a Uniunii (JO L 34, 9.2.2017, p. 9)..(4)Comisia nu acceptă nicio transmitere retroactivă.(5)Nu se acceptă modificarea ulterioară a listelor menționate la alineatele (1) și (3) în cursul unui an calendaristic decât în cazul în care nava de pescuit notificată este împiedicată să participe la activitățile de pescuit din motive operaționale legitime sau din motive de forță majoră. În astfel de circumstanțe, statul membru în cauză informează de îndată Comisia, furnizând:(a)detaliile complete ale navei (navelor) de pescuit care urmează să înlocuiască nava de pescuit respectivă; și(b)o expunere completă a motivului care justifică înlocuirea și toate documentele sau referințele justificative relevante.(6)Comisia modifică, dacă este necesar, pe tot parcursul anului, informațiile cu privire la navele menționate la alineatul (1), prin furnizarea unor informații actualizate Secretariatului ICCAT, în conformitate cu articolul 7 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2017/2403.Articolul 27Autorizațiile de pescuit pentru nave(1)Statele membre emit autorizații de pescuit navelor incluse pe una dintre listele descrise la articolul 26 alineatele (1) și (5). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII și sunt emise în formatul stabilit în anexa respectivă. Statele membre se asigură că informațiile din autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite de prezentul regulament.(2)Fără a aduce atingere articolului 21 alineatul (6), se consideră că navele de pescuit ale Uniunii care nu sunt înscrise în registrele ICCAT menționate la articolul 26 alineatul (1) nu sunt autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte, să transfere, să prelucreze sau să debarce ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană.(3)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru ton roșu eliberată unei nave și poate impune navei să se îndrepte imediat către un port indicat de acesta în cazul în care cota individuală atribuită navei este considerată a fi epuizată.Articolul 28Listele și registrele capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu(1)Fiecare stat membru transmite Comisiei, pe cale electronică, ca parte a planurilor lor de pescuit, o listă cu capcanele autorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT pentru ca respectivele capcane să poată fi înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu.(2)Statele membre emit autorizații de pescuit pentru capcanele incluse în lista menționată la alineatul (1). Autorizațiile de pescuit conțin cel puțin informațiile prevăzute în anexa VII în formatul prevăzut în aceeași anexă. Statele membre se asigură că informațiile cuprinse în autorizația de pescuit sunt corecte și respectă normele stabilite în prezentul regulament.(3)Capcanele din Uniune care nu sunt înscrise în registrul ICCAT al capcanelor autorizate să pescuiască ton roșu sunt considerate ca fiind neautorizate să pescuiască ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană. Sunt interzise păstrarea la bord, transferul, plasarea în cuști sau debarcarea tonului roșu capturat de acele capcane.(4)Statul membru de pavilion retrage autorizația de pescuit pentru tonul roșu emisă capcanelor atunci când cota care le-a fost atribuită este considerată a fi epuizată.Articolul 29Informații referitoare la activitățile de pescuit(1)Până la data de 15 iulie a fiecărui an, fiecare stat membru transmite Comisiei informații detaliate cu privire la capturile de ton roșu efectuate în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în anul precedent. Comisia transmite aceste informații ICCAT până la data de 31 iulie a fiecărui an. Aceste informații cuprind:(a)numele și numărul ICCAT al fiecărei nave de capturare;(b)perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor) fiecărei nave de capturare;(c)capturile totale ale fiecărei nave de capturare, inclusiv capturile egale cu zero, în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor);(d)numărul total de zile în care fiecare navă de capturare a pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană în toată perioada de valabilitate a autorizației (autorizațiilor); și(e)capturile totale în afara perioadei de valabilitate a autorizației (capturi accidentale).(2)În cazul navelor de pescuit aflate sub pavilionul lor, care nu au fost autorizate să pescuiască activ ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, dar care au capturat ton roșu sub formă de capturi accidentale, statele membre trimit următoarele informații Comisiei:(a)numele și numărul ICCAT sau, dacă nu sunt înregistrate la ICCAT, numărul național de înregistrare al navelor; și(b)capturile totale de ton roșu.(3)Statele membre transmit Comisiei orice informație cu privire la toate navele care nu sunt prevăzute la alineatele (1) și (2), dar despre care se știe sau se presupune că au pescuit ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și Marea Mediterană. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT imediat ce devin disponibile.Articolul 30Operațiunile comune de pescuit(1)Orice operațiune comună de pescuit care vizează tonul roșu este permisă numai dacă navele participante sunt autorizate de statul (statele) membru (membre) de pavilion. Pentru a fi autorizată, fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă trebuie să fie echipată pentru pescuitul de ton roșu, să dețină o cotă individuală și să respecte obligațiile de raportare stabilite la articolul 32.(2)Cota alocată unei operațiuni comune de pescuit este egală cu totalul cotelor alocate navelor de pescuit cu plasă-pungă participante.(3)Navele de pescuit cu plasă-pungă din Uniune nu participă la operațiuni comune de pescuit cu nave de pescuit cu plasă-pungă din alte PCC.(4)Formularul de solicitare a autorizației de a participa la o operațiune comună de pescuit este prevăzut în anexa IV. Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a obține următoarele informații din parte navei (navelor) sale de pescuit cu plasă-pungă care participă la operațiunea comună de pescuit:(a)perioada de autorizare solicitată pentru operațiunea comună de pescuit;(b)identitatea operatorilor implicați;(c)cotele individuale ale navelor;(d)cheia de repartizare a capturilor între nave; și(e)informații privind fermele piscicole de destinație.(5)Cu cel puțin 10 zile înainte de începutul operațiunii comune de pescuit, fiecare stat membru transmite Comisiei informațiile menționate la alineatul (4) în formatul prevăzut în anexa IV. Cu cel puțin 5 zile înainte de începutul operațiunii de pescuit, Comisia transmite informațiile respective Secretariatului ICCAT și statului de pavilion al celorlalte nave de pescuit care participă la operațiunea comună de pescuit.(6)În cazuri de forță majoră, termenele prevăzute la alineatul (5) nu se aplică informațiilor privind fermele piscicole de destinație. În astfel de cazuri, statele membre transmit Comisiei o versiune actualizată a informațiilor respective de îndată ce acest lucru este posibil, alături de o descriere a evenimentelor care au constituit forța majoră. Comisia transmite apoi aceste informații Secretariatului ICCAT.SECȚIUNEA 2ÎNREGISTRAREA CAPTURILORArticolul 31Cerințele de înregistrare(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune păstrează un jurnal de pescuit pentru operațiunile lor, în conformitate cu articolele 14, 15, 23 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și cu partea A din anexa II la prezentul regulament.(2)Comandanții remorcherelor, ai navelor auxiliare și ai navelor de prelucrare din Uniune își înregistrează activitățile în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa II părțile B, C și D.Articolul 32Rapoartele de captură transmise de comandanți și de operatorii capcanelor(1)Comandanții navelor de capturare din Uniune care pescuiesc activ transmit statului membru de pavilion, prin mijloace electronice, rapoarte zilnice privind capturile pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Aceste rapoarte nu sunt obligatorii pentru navele din port, cu excepția cazului în care participă la o operațiune comună de pescuit. Datele din rapoarte trebuie luate din jurnale de bord și includ data, ora, poziția (latitudine și longitudine) și greutatea, precum și numărul de exemplare de ton roșu capturat în zona reglementată de convenție, inclusiv exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Comandanții trimit rapoartele în formatul stabilit în anexa III sau într-un format cerut de statul membru.(2)Comandanții navelor de pescuit cu plasă-pungă întocmesc rapoartele zilnice menționate la alineatul (1) pentru fiecare operațiune de pescuit, inclusiv pentru operațiunile în cazul cărora capturile au fost egale cu zero. Rapoartele sunt transmise de către comandantul navei sau de către reprezentanții săi autorizați statului membru de pavilion până la ora 9.00 GMT pentru ziua precedentă.(3)Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați care pescuiesc activ ton roșu întocmesc rapoarte zilnice care trebuie să fie transmise statelor lor membre de pavilion la fiecare 48 de ore, prin mijloace electronice, pe parcursul întregii perioade pentru care sunt autorizați să pescuiască ton roșu. Rapoartele respective trebuie să includă numărul din registrul ICCAT al capcanei, data și ora capturii, greutatea și numărul exemplarelor de ton roșu capturat, inclusiv capturile egale cu zero, exemplarele eliberate și peștii morți aruncați înapoi în mare. Operatorii capcanelor sau reprezentanții lor autorizați transmit aceste informații în formatul prevăzut în anexa III.(4)Comandanții navelor de pescuit, altele decât navele de pescuit cu plasă-pungă, transmit statelor lor membre de pavilion rapoartele menționate la alineatul (1) până, cel târziu, marți, la ora 12.00 UTC, pentru săptămâna precedentă care se încheie duminică.SECȚIUNEA 3DEBARCĂRI ȘI TRANSBORDĂRIArticolul 33Porturile desemnate(1)Fiecare stat membru căruia i-a fost alocată o cotă de ton roșu desemnează porturi unde sunt autorizate operațiunile de debarcare sau de transbordare a tonului roșu. Informațiile privind porturile desemnate sunt incluse în planul anual de pescuit menționat la articolul 11. Statele membre informează Comisia, fără întârziere, cu privire la orice modificare a informațiilor privind porturile desemnate. Comisia comunică aceste informații Secretariatului ICCAT, fără întârziere.(2)Pentru ca un port să fie port desemnat, statul membru al portului se asigură că sunt îndeplinite condițiile următoare:(a)s-au stabilit orare de debarcare și de transbordare sta;(b)s-au stabilit locuri de debarcare și de transbordare; și(c)s-au stabilit proceduri de inspecție și de supraveghere, care să asigure prezența inspectorilor la toate orele de debarcare și transbordare și în toate locurile de debarcare și transbordare, în conformitate cu articolul 35.(3)Se interzice debarcarea sau transbordarea de pe navele de capturare, precum și de pe navele de prelucrare și navele auxiliare, a oricărei cantități de ton roșu pescuit în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, în orice alt loc diferit de porturile desemnate de PCC și de statele membre. În mod excepțional, tonul roșu mort, recoltat dintr-o capcană/cușcă, poate fi transportat către o navă de prelucrare prin intermediul unei nave auxiliare, în măsura în care transportul are loc în prezența autorității de control.Articolul 34Notificarea prealabilă a debarcărilor(1)Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se aplică comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime de cel puțin 12 metri și care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26. Notificarea prealabilă prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 se trimite autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze.(2)Înainte de intrarea în port, comandanții sau reprezentanții comandanților navelor de pescuit ale Uniunii care au o lungime mai mică de 12 metri, precum și ai navelor de prelucrare și ai navelor auxiliare înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 transmit cel puțin informațiile de mai jos, cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în port, autorității competente a statului membru (inclusiv a statului membru de pavilion) sau a PCC ale cărei porturi sau instalații de debarcare doresc să le utilizeze:(a)ora de sosire estimată;(b)cantitatea estimată de ton roșu păstrată la bord;(c)informații despre zona geografică în care au fost efectuate capturile;(d)numărul de identificare extern și numele navelor de pescuit.(3)În cazul în care statele membre sunt autorizate, în temeiul legislației aplicabile a Uniunii, să aplice o perioadă de preaviz mai scurtă decât perioada de patru ore înainte de ora estimată a sosirii, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi notificate în momentul devenit aplicabil pentru notificarea prealabilă sosirii. Dacă zonele de pescuit se află la mai puțin de patru ore distanță de port, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi modificate oricând înainte de sosire.(4)Autoritățile statului membru al portului țin un registru cu toate notificările prealabile din anul curent.(5)Toate debarcările din Uniune sunt controlate de către autoritățile de control relevante din statul membru al portului și un procentaj este inspectat pe baza unui sistem de evaluare a riscurilor, ținându-se seama de cote, de dimensiunea flotei și de efortul de pescuit. Informațiile complete cu privire la un astfel de sistem de control adoptat de fiecare stat membru sunt stabilite în planul anual de inspecție menționat la articolul 14.(6)Comandanții unei nave de capturare din Uniune, indiferent de lungimea totală a navei, transmit, în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare, o declarație de debarcare autorităților competente din statul membru sau din PCC în care are loc debarcarea, precum și statului lor membru de pavilion. Comandanții navelor de capturare sunt responsabili să se asigure că declarația include informații complete și exacte și confirmă acest lucru. Ca cerință minimă, declarația de debarcare precizează cantitățile de ton roșu debarcate și zona în care au fost capturate. Toate capturile debarcate se cântăresc. Statul membru al portului transmite un raport de debarcare autorităților statului membru de pavilion sau ale PCC în termen de 48 de ore de la finalizarea operațiunii de debarcare.Articolul 35Transbordări(1)Transbordarea pe mare de către navele de capturare ale Uniunii care au la bord ton roșu sau de către navele țărilor terțe în apele Uniunii este interzisă în toate circumstanțele.(2)Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute la articolul 52 alineatele (2) și (3) și la articolele 54 și 57 din Regulamentul (UE) 2017/2107, navele de pescuit transbordează capturile de ton roșu doar în porturile desemnate, astfel cum sunt menționate la articolul 33 din prezentul regulament.(3)Comandantul navei de pescuit receptoare sau reprezentantul său furnizează autorităților competente din statul portului, cu cel puțin 72 de ore înainte de ora de sosire în port estimată, informațiile enumerate în modelul de declarație de transbordare prevăzut în anexa V. Orice transbordare necesită autorizația prealabilă din partea statului membru de pavilion sau din partea PCC de pavilion a navei de pescuit care efectuează transbordarea în cauză. În plus, în momentul transbordării, comandantul navei care efectuează transbordarea își informează statul membru de pavilion sau PCC cu privire la datele solicitate în anexa V.(4)Statul membru al portului inspectează nava receptoare la sosire și verifică documentația și cantitățile aferente operațiunii de transbordare.(5)Comandanții navelor de pescuit din Uniune completează și transmit statelor membre de pavilion declarația de transbordare ICCAT în termen de 15 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare. Comandanții navelor de pescuit care efectuează transbordarea completează declarația de transbordare ICCAT în conformitate cu anexa V. Declarația de transbordare include numărul de referință al eBCD pentru a facilita verificarea încrucișată a datelor incluse în aceasta.(6)Statul portului transmite un raport de transbordare autorității statului de pavilion sau a PCC de care aparține nava de pescuit care efectuează transbordarea, în termen de 5 zile de la finalizarea operațiunii de transbordare.(7)Toate transbordările sunt inspectate de către autoritățile competente din porturile desemnate ale statelor membre.SECȚIUNEA 4OBLIGAȚIILE DE RAPORTAREArticolul 36Rapoartele săptămânale cu privire la cantitățiFiecare stat membru transmite Comisiei rapoarte săptămânale de captură. Aceste rapoarte includ datele cerute în temeiul articolului 32 privind capcanele, navele cu plasă-pungă și alte nave de capturare. Informațiile ▌ sunt structurate pe tipuri de unelte de pescuit ▌. Comisia transmite de îndată respectivele informații Secretariatului ICCAT.Articolul 37Informațiile cu privire la epuizarea cotelor(1)Pe lângă respectarea articolului 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit a atins 80 % din cota alocată.(2)Pe lângă respectarea articolului 35 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, fiecare stat membru informează Comisia atunci când consideră că una dintre grupele de unelte de pescuit sau una dintre operațiunile comune de pescuit ori una dintre navele de pescuit cu plasă-pungă și-a epuizat cota alocată. Aceste informații sunt însoțite de documente oficiale emise de statul membru, prin care acesta atestă faptul că a dispus întreruperea activității de pescuit sau chemarea în port a flotei, a grupei de unelte de pescuit, a operațiunii comune de pescuit sau a navelor care dispun de o cotă individuală, indicând în mod clar data și ora încetării activității.(3)Comisia notifică Secretariatului ICCAT datele la care a fost epuizată cota de ton roșu a Uniunii.SECȚIUNEA 5PROGRAMELE DE OBSERVAREArticolul 38Programul național de observare(1)Fiecare stat membru se asigură că trimiterea de observatori naționali, care au asupra lor un document oficial de identificare, pe navele și capcanele active în pescuitul de ton roșu acoperă cel puțin:(a)20 % din traulerele sale pelagice active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(b)20 % din navele sale de pescuit cu paragate active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(c)20 % din navele sale de pescuit cu momeală active (cu o lungime mai mare de 15 metri);(d)100 % din remorchere;(e)100 % din operațiunile de recoltare din capcane.Statele membre cu mai puțin de cinci nave de capturare aparținând categoriilor enumerate la primul paragraf literele (a), (b) și (c) și autorizate să pescuiască ton roșu în mod activ se asigură că desfășurarea observatorilor naționali acoperă cel puțin 20 % din timpul în care navele sunt active în pescuitul de ton roșu.(2)Sarcinile observatorului național sunt, în special, următoarele:(a)monitorizarea conformării cu prezentul regulament de către navele de pescuit și capcane;(b)înregistrarea și raportarea activității de pescuit, inclusiv următoarele elemente:(a)cantitatea capturii (inclusiv capturile accidentale) și repartizarea capturilor (păstrate la bord sau aruncate înapoi în mare, moarte sau vii);(b)zona în care s-a efectuat captura, cu precizarea latitudinii și longitudinii;(c)măsurarea efortului (de exemplu, numărul de lansări, numărul de cârlige), conform definiției din Manualul ICCAT al operațiunilor pentru diferite unelte;(d)data efectuării capturii;(c)verificarea datelor consemnate în jurnalul de bord;(d)reperarea și consemnarea navelor care ar putea practica un pescuit incompatibil cu măsurile de conservare ale ICCAT.(3)Pe lângă sarcinile menționate la alineatul (2), observatorii naționali desfășoară activități științifice, inclusiv colectarea datelor necesare, pe baza orientărilor primite de la SCRS.(4)Datele și informațiile colectate în cadrul programului de observare al fiecărui stat membru sunt furnizate Comisiei, care le va transmite către SCRS sau către Secretariatul ICCAT, după cum este necesar.(5)În sensul alineatelor (1)-(3), fiecare stat membru asigură următoarele:(a)acoperirea reprezentativă, în timp și spațiu, pentru a garanta obținerea de către Comisie a unor date și informații adecvate și corespunzătoare cu privire la capturi, la efort și la alte aspecte științifice și de gestionare, luând în considerare caracteristicile flotelor și ale activităților de pescuit;(b)protocoale solide de culegere a datelor;(c)instruirea și abilitarea corespunzătoare a observatorilor înainte ca aceștia să fie trimiși pe teren;(d)perturbarea minimă, în măsura posibilului, a operațiunilor desfășurate de navele și capcanele care pescuiesc în zona reglementată de convenție.Articolul 39Programul regional de observare al ICCAT(1)Statele membre asigură punerea în aplicare eficace a programului regional de observare al ICCAT, astfel cum este prevăzut în prezentul articol și în anexa VIII.(2)Statele membre asigură prezența unui observator regional al ICCAT:(a)pe toate navele de pescuit cu plasă-pungă autorizate să pescuiască ton roșu;(b)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu de pe nave de pescuit cu plasă-pungă;(c)în cursul tuturor operațiunilor de transfer al tonului roșu din capcane în cuști de transport;(d)în cursul tuturor transferurilor de la o fermă piscicolă la alta;(e)în cursul tuturor operațiunilor de plasare a tonului roșu în cuști din ferme piscicole;(f)în cursul tuturor operațiunilor de recoltare a tonului roșu din ferme piscicole; și(g)în cursul operațiunilor de eliberare a tonului din cuștile de creștere în mare.(3)Navele cu plasă-pungă pe care nu este prezent un observator regional al ICCAT nu sunt autorizate să pescuiască ton roșu.(4)Statele membre se asigură că un observator regional al ICCAT este repartizat fiecărei ferme piscicole în cursul întregii perioade în care se desfășoară operațiunile de plasare în cuști. În cazurile de forță majoră și în urma confirmării circumstanțelor care constituie forță majoră de către statul membru în care se află ferma piscicolă, un observator regional al ICCAT poate fi repartizat mai multor ferme piscicole concomitent pentru a asigura continuitatea operațiunilor de creștere, dacă se garantează că observatorul își îndeplinește corespunzător sarcinile care îi revin. Totuși, statul membru responsabil de fermele piscicole solicită imediat trimiterea unui observator regional suplimentar.(5)Observatorii regionali ai ICCAT au, în special, următoarele sarcini:(a)observarea și monitorizarea operațiunilor de pescuit și de creștere în conformitate cu măsurile relevante de conservare și gestionare ale ICCAT, inclusiv prin accesul la înregistrările camerelor stereoscopice din momentul plasării în cuști, care permit măsurarea lungimii și estimarea greutății corespunzătoare;(b)semnarea declarațiilor ICCAT de transfer și a BCD-urilor atunci când informațiile incluse în aceste documente corespund observațiilor lor. În caz contrar, observatorul regional al ICCAT își menționează prezența pe declarațiile de transfer și pe BCD-uri, precum și motivele dezacordului, citând în special norma (normele) sau procedura (procedurile) care nu a(u) fost respectată (respectate);(c)desfășurarea de activități științifice, inclusiv prelevarea de probe, conform orientărilor primite de la SCRS.(6)Comandanții, echipajul și operatorii fermei, capcanei și navei nu obstrucționează, intimidează, deranjează sau influențează, prin niciun mijloc, observatorii regionali pe parcursul exercitării atribuțiilor acestora.SECȚIUNEA 6OPERAȚIUNILE DE TRANSFERArticolul 40Autorizația de transfer(1)Înainte de orice operațiune de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului ori reprezentanții acestuia sau operatorul fermei piscicole ori al capcanei de unde se efectuează transferul transmit statului membru de pavilion sau statului membru responsabil de ferma piscicolă sau de capcană o notificare prealabilă de transfer, care indică:(a)numele navei de capturare sau al fermei piscicole ori al capcanei și numărul din registrul ICCAT;(b)ora estimată a transferului;(c)cantitatea estimată de ton roșu care urmează să fie transferată;(d)informații despre poziția geografică (latitudine/longitudine) în care se va efectua transferul, precum și numerele de identificare ale cuștilor;(e)numele remorcherului, numărul de cuști remorcate și numărul din registrul ICCAT, după caz; și(f)portul, ferma piscicolă sau cușca de destinație a tonului roșu.(2)În sensul alineatului (1), statele membre atribuie un număr unic fiecărei cuști de transport. Dacă este necesar să se utilizeze mai multe cuști de transport pentru transferul unei capturi care corespunde unei operațiuni de pescuit, o singură declarație de transfer este necesară, dar se înregistrează toate numerele cuștilor de transport în declarația de transfer, precizându-se clar cantitatea de ton roșu transportată în fiecare cușcă.(3)Numerele cuștilor se emit pe baza unui sistem unic de numerotare care cuprinde cel puțin codul alfa-3 corespunzător statului membru în care se află ferma piscicolă, urmat de trei numere. Numerele unice ale cuștilor sunt permanente și nu sunt transferabile de la o cușcă la alta.(4)Statul membru menționat la alineatul (1) atribuie și comunică comandantului navei de pescuit sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, un număr de autorizație pentru fiecare operațiune de transfer. Numărul autorizației trebuie să includă codul de trei litere al statului membru, patru numere care indică anul și trei litere care indică fie o autorizare pozitivă (AUT), fie una negativă (NEG) urmată de numere consecutive.(5)Statul membru menționat la alineatul (1) autorizează sau refuză să autorizeze transferul în 48 de ore de la depunerea notificării prealabile de transfer. Operațiunea de transfer nu poate începe înainte de eliberarea unei autorizații pozitive prealabile.(6)Autorizația de transfer nu aduce atingere confirmării operațiunii de plasare în cuști.Articolul 41Refuzul autorizației de transfer și eliberarea tonului roșu(1)Statul membru responsabil pentru nava de capturare, remorcher, fermă sau capcană trebuie să refuze să autorizeze transferul dacă, la primirea notificării prealabile a transferului, consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care, conform declarațiilor, a capturat peștele nu a dispus de o cotă suficientă;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau de către capcană ori nu a fost autorizată pentru a fi plasată în cuști;(c)nava de capturare care a declarat că a capturat peștele nu avea o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27 sau(d)remorcherul care, conform declarațiilor, este receptorul transferului de pește nu este înscris în registrul ICCAT al celorlalte nave de pescuit, menționat la articolul 26, sau nu este echipat cu un VMS sau cu un dispozitiv de monitorizare echivalent pe deplin funcțional.(2)Dacă transferul nu este autorizat, statul membru menționat la alineatul (1), după caz, emite imediat un ordin de eliberare comandantului navei de capturare sau de remorcare sau operatorului capcanei sau al fermei, după caz, pentru a-i informa că transferul nu este autorizat și pentru le solicita eliberarea peștilor înapoi în mare în conformitate cu anexa XII.(3)În eventualitatea apariției unei defecțiuni tehnice la sistemul VMS propriu în timpul transportului către fermă, remorcherul este înlocuit cu un alt remorcher cu un VMS pe deplin funcțional sau un nou VMS operațional este instalat sau utilizat, imediat ce acest lucru este posibil, dar nu mai târziu de 72 de ore. Această perioadă de 72 de ore poate fi prelungită, în mod excepțional, în caz de forță majoră sau în cazul unor constrângeri operaționale legitime. Defecțiunea tehnică este comunicată imediat Comisiei, care informează Secretariatul ICCAT. Din momentul în care a fost depistată defecțiunea tehnică până la remedierea acesteia, comandantul sau reprezentantul acestuia comunică la fiecare patru ore autorităților de control din statul membru de pavilion coordonatele geografice actualizate ale navei de pescuit prin mijloace de telecomunicații adecvate.Articolul 42Declarația de transfer(1)La finalul operațiunii de transfer, comandanții navelor de capturare sau ai remorcherelor sau operatorul fermei piscicole sau al capcanei completează și transmit statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI.(2)Formularele de declarație de transfer sunt numerotate de către autoritățile statului membru de care aparțin navele de pescuit, ferma piscicolă sau capcanele de unde se efectuează transferurile. Numărul formularului de declarație cuprinde codul din trei litere al statului membru, urmat de cele patru cifre pentru an, de numărul secvențial din trei cifre și de cele trei litere ITD (SM-20**/xxx/ITD).(3)Declarația de transfer, în original, însoțește transferul peștelui. Un exemplar al declarației este păstrat de nava de capturare sau de capcane și de remorchere.(4)Comandanții navelor care desfășoară operațiuni de transfer își raportează activitățile în conformitate cu anexa II.(5)Informațiile privind peștii morți sunt înregistrate în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XIII.Articolul 43Monitorizarea video(1)Comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorul fermei sau al capcanei se asigură că operațiunile de transfer sunt monitorizate sub apă cu ajutorul unei camere video, în vederea verificării numărului de pești transferați. Înregistrarea video are loc în conformitate cu standardele minime și cu procedurile stabilite în anexa X.(2)Dacă SCRS solicită Comisiei să furnizeze copii ale înregistrărilor video, statele membre furnizează aceste copii ▌Comisiei, care le transmite mai departe SCRS ▌.Articolul 44Verificarea de către observatorii regionali ai ICCAT și desfășurarea anchetelor(1)Observatorii regionali ai ICCAT aflați la bordul navei de capturare și al capcanei, astfel cum se menționează la articolul 39 și în anexa VIII:(a)înregistrează și raportează activitățile de transfer desfășurate;(b)observă și estimează capturile transferate; și(c)verifică înregistrările făcute în autorizația prealabilă de transfer, așa cum se menționează la articolul 40 și în declarația de transfer ICCAT, astfel cum se menționează la articolul 42.(2)În cazurile în care există o diferență numerică de peste 10 % între estimările făcute de observatorul regional sau de autoritățile de control relevante, sau de comandantul navei de capturare ori de remorcare, sau de operatorul capcanei sau al fermei, statul membru responsabil demarează o anchetă. Această anchetă se finalizează înainte de momentul plasării în cuști la fermă sau, în orice caz, în termen de 96 de ore de la deschiderea anchetei, cu excepția cazurilor de forță majoră. Până la obținerea rezultatelor anchetei respective, nu au loc operațiuni de plasare în cuști și nu se validează secțiunea pertinentă din BCD.(3)Cu toate acestea, atunci când înregistrarea video nu are o calitate sau o claritate suficientă pentru estimarea cantităților transferate, căpitanul navei sau operatorul fermei sau al capcanei poate solicita autorităților statului membru responsabil autorizația de a efectua o nouă operațiune de transfer și de a furniza observatorului regional înregistrarea video aferentă. Dacă acest transfer voluntar al controlului nu se încheie cu rezultate satisfăcătoare, statul membru responsabil deschide o anchetă. Dacă, în urma anchetei, se confirmă faptul că calitatea înregistrării video nu permite estimarea cantităților implicate în transfer, autoritățile de control ale statului membru responsabil dispun efectuarea unei alte operațiuni de transfer de control și furnizează înregistrarea video aferentă observatorului regional al ICCAT. Noile transferuri se efectuează sub forma unor transferuri de control până în momentul în care calitatea înregistrării video va permite estimarea cantităților transferate.(4)Fără a aduce atingere verificărilor efectuate de inspectori, observatorul regional ICCAT semnează declarația de transfer numai atunci când observațiile sale sunt în conformitate cu măsurile de conservare și gestionare ale ICCAT, iar informațiile conținute în declarația de transfer sunt în concordanță cu observațiile sale și includ o înregistrare video conformă în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3). Observatorul ICCAT verifică, de asemenea, dacă declarația ICCAT de transfer este transmisă comandantului remorcherului sau operatorului fermei piscicole ori reprezentantului capcanei, după caz. Dacă observatorul ICCAT nu este de acord cu declarația de transfer, el trebuie să indice în declarațiile de transfer și în BCD prezența sa și motivele dezacordului, menționând în special regula (regulile) sau procedura (procedurile) care nu au fost respectate(5)La finalul operațiunii de transfer, comandantul navei de capturare sau al remorcherului sau operatorii fermei piscicole sau ai capcanei completează și transmit declarația statului membru responsabil declarația ICCAT de transfer, în formatul prevăzut în anexa VI. Statele membre transmit declarația de transfer Comisiei ▌.Articolul 45Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri operaționale pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 7OPERAȚIUNILE DE PLASARE ÎN CUȘTIArticolul 46Autorizația de plasare în cuști și posibilul refuz de acordare a autorizației(1)Înainte de începerea operațiunilor de plasare în cuști, se interzice ancorarea cuștilor de transport la mai puțin de 0,5 mile marine de instalațiile de creștere. În acest sens, coordonatele geografice care corespund poligonului în care este situată ferma piscicolă trebuie să fie disponibile în planurile de gestionare a activității de creștere menționate la articolul 15.(2)Înainte de orice operațiune de plasare în cuști, statul membru responsabil pentru fermă solicită aprobarea plasării în cuști de către statul membru sau PCC responsabilă pentru nava de capturare sau capcana care a prins tonul roșu care urmează să fie plasat în cuști.(3)Autoritatea competentă din statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe plasarea în cuști în cazul în care consideră că:(a)nava de capturare sau capcana care a capturat peștele nu deținea o cotă suficientă pentru tonul roșu;(b)cantitatea de pește nu a fost raportată în mod corespunzător de către nava de capturare sau capcană; sau(c)nava de capturare sau capcana care a declarat că a capturat peștele nu are o autorizație valabilă pentru pescuitul de ton roșu eliberată în conformitate cu articolul 27.(4)În cazul în care statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana refuză să aprobe operațiunea de plasare în cuști, acesta:(a)informează autoritatea competentă din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă; și(b)solicită autorității competente să facă demersurile necesare pentru confiscarea capturilor și eliberarea în mare a peștelui.(5)Plasarea în cuști nu poate începe fără aprobarea emisă în termen de o zi lucrătoare de la solicitare de către statul membru sau PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană, sau de către statul membru responsabil pentru fermă, dacă acest lucru a fost convenit cu autoritățile statului membru sau cu PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcană. Dacă în termen de o zi lucrătoare nu se primește niciun răspuns de la autoritățile statului membru sau ale PCC responsabilă pentru nava de capturare sau pentru capcană, operațiunea de plasare în cuști poate fi autorizată de către PCC sau de către statul membru responsabil pentru fermă.(6)Peștele va fi plasat în cuști înainte de data de 22 august a fiecărui an, cu excepția cazului în care autoritățile competente ale statului membru sau ale PCC de care aparține ferma piscicolă furnizează motive valide, inclusiv forța majoră, care însoțesc raportul de plasare în cuști atunci când acesta este transmis. În orice caz, peștele nu va fi plasat în cuști după data de 7 septembrie a fiecărui an.Articolul 47Documentele privind capturile de ton roșuStatele membre de care aparțin fermele piscicole interzic operațiunile de plasare a tonului roșu în cuști dacă acestea nu sunt însoțite de documentele solicitate de ICCAT în cadrul programului de documentare a capturilor prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 640/2010. Documentele trebuie să fie exacte și complete și trebuie să fie confirmate și validate de către autoritățile din statul membru sau ale PCC responsabilă pentru navele de capturare sau pentru capcane.Articolul 48InspecțiileStatele membre de care aparțin fermele piscicole iau măsurile necesare pentru inspectarea fiecărei operațiuni de plasare în cuști care are loc în fermele piscicole.Articolul 49Monitorizarea videoStatele membre de care aparțin fermele piscicole se asigură că operațiunile de plasare în cuști sunt monitorizate sub apă, de către autoritățile lor de control, cu ajutorul unei camere video. Se efectuează câte o înregistrare video pentru fiecare operațiune de plasare în cuști, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa X.Articolul 50Deschiderea și desfășurarea anchetelorAtunci când există o diferență de număr mai mare de 10 % între estimările efectuate de observatorul regional al ICCAT, de autoritățile de control relevante din statele membre în cauză și/sau de operatorul fermei piscicole, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține nava de capturare și/sau capcana. Statul membru care efectuează anchetele poate utiliza alte informații de care dispune, inclusiv rezultatele programelor de plasare în cuști menționate la articolul 51.Articolul 51Măsurile și programele pentru estimarea cantității de ton roșu care urmează a fi plasat în cuști, în număr și în greutate(1)Statele membre se asigură că un program care utilizează sisteme cu camere stereoscopice sau metode alternative care asigură același nivel de precizie și acuratețe acoperă 100 % dintre operațiunile de plasare în cuști, pentru a estima cantitatea și greutatea peștelui.(2)Programul se desfășoară în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XI. Metodele alternative pot fi folosite doar dacă au fost aprobate de ICCAT în cadrul reuniunii anuale.(3)Statele membre de care aparține ferma piscicolă comunică rezultatele programului statului membru sau PCC de care aparțin navele de capturare, precum și entității care desfășoară programul regional de observare în numele ICCAT.(4)Atunci când rezultatele programului indică o diferență între cantitățile de ton roșu plasat cuști și cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat și/sau transferat, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana deschide o anchetă în cooperare cu statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Dacă nava de capturare sau capcana arborează pavilionul unei alte PCC, statul membru de care aparține ferma piscicolă deschide o anchetă în cooperare cu PCC de pavilion respectivă.(5)Pentru cantitățile plasate în cuști care depășesc cantitățile declarate capturate și transferate, statul membru de care aparține nava de capturare sau capcana transmite un ordin de eliberare, în conformitate cu procedurile prevăzute în anexa XII, dacă:(a)ancheta menționată la alineatul (4) nu este finalizată în termen de 10 zile lucrătoare de la comunicarea rezultatelor programului, pentru o singură operațiune de plasare în cuști sau pentru toate operațiunile de plasare în cuști din cadrul unei operațiuni comune de pescuit; sau(b)ancheta indică faptul că numărul de exemplare și/sau greutatea medie de ton roșu depășesc cantitatea de ton roșu care, conform declarațiilor, a fost capturată și transferată.Eliberarea cantității excedentare se efectuează în prezența autorităților de control.(6)Rezultatele programului se utilizează pentru a decide dacă sunt necesare eliberări, iar declarațiile de plasare în cuști și secțiunile relevante din BCD se completează în mod corespunzător. În cazul în care a fost emis un ordin de eliberare, operatorul fermei piscicole solicită prezența unei autorități naționale de control și a unui observator regional al ICCAT pentru monitorizarea eliberării.(7)Statele membre transmit Comisiei rezultatele programului până la data de 1 septembrie a fiecărui an. În caz de forță majoră la plasarea în cuști, statele membre transmit aceste rezultate înainte de 12 septembrie. Comisia transmite aceste informații SCRS până la data de 15 septembrie a fiecărui an, pentru evaluare.(8)Transferul tonului roșu viu dintr-o cușcă de creștere în altă cușcă de creștere nu se efectuează fără aprobarea și prezența autorităților de control din statul membru sau PCC de care aparține ferma piscicolă. Fiecare transfer este înregistrat pentru a controla numărul exemplarelor. Autoritățile naționale de control monitorizează aceste transferuri și se asigură că fiecare transfer în cadrul aceleiași ferme piscicole este înregistrat în sistemul eBCD.(9)O diferență mai mare sau egală cu 10 % între cantitățile de ton roșu care, conform rapoartelor, a fost capturat de navă sau capcană, și cantitățile stabilite de camera de control la momentul plasării în cuști constituie o posibilă nerespectare a normelor de către nava sau capcana în cauză. Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura monitorizarea corespunzătoare.Articolul 52Declarația de plasare în cuști și raportul privind plasarea în cuști(1)În termen de 72 de ore de la încheierea fiecărei operațiuni de plasare în cuști, un operator al fermei piscicole transmite autorității sale competente o declarație de plasare în cuști, astfel cum se prevede în anexa XIV. ▌(2)Pe lângă declarația de plasare în cuști menționată la alineatul (1), în termen de o săptămână de la finalizarea operațiunii de plasare în cuști, statul membru de care aparține ferma piscicolă transmite un raport privind plasarea în cuști, care conține elementele prevăzute în secțiunea B din anexa XI, statului membru sau PCC ale cărui/cărei nave sau capcane au capturat tonul roșu, precum și Comisiei. Comisia transmite aceste informații Secretariatului ICCAT.(3)În sensul alineatului (2), operațiunea de plasare în cuști nu se consideră finalizată înainte de încheierea unei eventuale anchete care a fost deschisă și înainte de încheierea oricărei eventuale operațiuni de eliberare pentru care a fost emis un ordin.Articolul 53Transferurile în cadrul aceleiași ferme piscicole și controale aleatorii(1)Statele membre de care aparțin fermele piscicole implementează un sistem de trasabilitate, care include înregistrarea video a transferurilor interne.(2)Pe baza unei analize a riscurilor, autoritățile de control ale statelor membre de care aparțin fermele piscicole efectuează controale aleatorii privind tonul roșu ținut în cuști între momentul finalizării operațiunilor de plasare în cuști dintr-un an și prima operațiune de plasare în cuști din anul următor.(3)În sensul alineatului (2), fiecare stat membru de care aparțin ferme piscicole stabilește un procent minim pentru peștele care trebuie controlat. Procentul respectiv este prevăzut în planul anual de inspecție menționat la articolul 14. Fiecare stat membru transmite Comisiei rezultatele controalelor aleatorii efectuate în fiecare an. Comisia transmite aceste rezultate Secretariatului ICCAT în luna aprilie a anului următor perioadei căreia îi corespunde cota.Articolul 54Accesul la înregistrările video și cerințele privind înregistrările video(1)Fiecare stat membru responsabil pentru fermă se asigură că înregistrările video menționate la articolele 49 și 51 sunt puse la dispoziția inspectorilor naționali, precum și a inspectorilor regionali și ai ICCAT și a observatorilor naționali ai ICCAT.(2)Fiecare stat membru de care aparțin fermele piscicole ia măsurile necesare pentru a evita înlocuirea, editarea sau manipularea înregistrării video originale.Articolul 55Raportul anual privind plasarea în cuștiStatele membre care fac obiectul obligației de a transmite declarațiile și rapoartele privind plasarea în cuști în temeiul articolului 52 trimit Comisiei, în fiecare an, până la 31 iulie pentru anul precedent, un raport de sinteză privind plasarea în cuști. Comisia trimite aceste informații Secretariatului ICCAT înainte de data de 31 august a fiecărui an. Raportul conține următoarele informații:(a)cantitatea totală de ton roșu plasat în cuști de fiecare fermă piscicolă, inclusiv pierderile, exprimate ca număr și greutate, din timpul transportului către cuști ale fiecărei ferme piscicole, efectuat de nave de pescuit sau de capcane;(b)lista navelor care pescuiesc, furnizează sau transportă ton roșu în scopuri de creștere (numele navei, pavilionul, numărul licenței, tipul uneltelor de pescuit) și a capcanelor;(c)rezultatele programului de eșantionare pentru estimarea numărului în funcție de dimensiune pentru tonul roșu capturat, precum și data, ora și zona în care a avut loc captura și metoda de pescuit utilizată, în vederea îmbunătățirii statisticilor în scopul evaluării stocului.Programul de eșantionare necesită ca eșantionarea în funcție de dimensiune (lungime și greutate) din cuști să se efectueze pe baza unui singur eșantion (= 100 de exemplare) la fiecare 100 de tone de pește viu sau pe baza unui eșantion de 10 % din numărul total de pești plasați în cuști. Eșantionul în funcție de mărime se colectează cu ocazia recoltării la ferma piscicolă, iar de la peștii morți în timpul transportului, în conformitate cu Orientările ICCAT pentru prezentarea datelor și a informațiilor. Pentru peștele crescut mai mult de un an, sunt stabilite alte metodologii suplimentare de eșantionare. Eșantionarea se desfășoară în cursul oricărei recoltări și acoperă toate cuștile;(d)cantitățile de ton roșu plasat în cuști și estimarea ratei de creștere și a mortalității în captivitate, precum și cantitățile vândute exprimate în tone. Aceste informații sunt furnizate pentru fiecare fermă piscicolă;(e)cantitățile de ton roșu închise în cuști în anul anterior; și(f)cantitățile, defalcate în funcție de originea lor, comercializate în cursul anului precedent.Articolul 56Actele de punere în aplicareComisia poate adopta acte de punere în aplicare care să stabilească proceduri pentru aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta secțiune. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 68.SECȚIUNEA 8MONITORIZARE ȘI SUPRAVEGHEREArticolul 57Sistemul de monitorizare a navelor(1)Prin derogare de la articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre de pavilion pun în aplicare un sistem de monitorizare a navelor (VMS) pentru navele lor de pescuit cu o lungime totală egală cu cel puțin 12 metri, în conformitate cu anexa XV.(2)Navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 metri care sunt înscrise pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (a) sau pe lista navelor menționată la articolul 26 alineatul (1) litera (b) încep să transmită date VMS către ICCAT cu cel puțin 5 zile înainte de perioada de autorizare și continuă să transmită datele respective timp de cel puțin 5 zile după perioada de autorizare, cu excepția cazului în care Comisiei i se transmite în prealabil o cerere de eliminare a navei din registrul ICCAT al navelor.(3)Din rațiuni de control, căpitanul sau reprezentantul său trebuie să se asigure că transmiterea datelor VMS de la navele de capturare autorizate să pescuiască activ ton roșu nu se întrerupe atunci când navele se află în port, cu excepția cazului în care există un sistem de declarare a intrărilor și a ieșirilor navelor din port.(4)Statele membre se asigură că centrele lor de monitorizare a pescuitului înaintează Comisiei și unui organism desemnat de aceasta, în timp real și în formatul https data feed, mesajele VMS primite de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor. Comisia transmite mesajele respective Secretariatului ICCAT pe cale electronică.(5)Statele membre se asigură că:(a)mesajele VMS de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor sunt înaintate Comisiei cel puțin o dată la două ore;(b)în cazul unor defecțiuni tehnice ale VMS, mesajele alternative de la navele de pescuit aflate sub pavilionul lor, care sunt primite în temeiul articolului 25 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011, sunt transmise Comisiei în termen de 24 de ore de la primirea acestora de către centrele lor de monitorizare a pescuitului;(c)mesajele transmise Comisiei sunt numerotate în mod secvențial (cu un identificator unic) pentru a se evita duplicarea;(d)mesajele transmise Comisiei sunt în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011.(6)Fiecare stat membru se asigură că toate mesajele puse la dispoziția navelor sale de inspecție sunt tratate în mod confidențial și se limitează la operațiunile de inspecție pe mare.SECȚIUNEA 9Inspecțiile și asigurarea respectării normelorArticolul 58Programul ICCAT de inspecție comună internațională(1)Activitățile de inspecție comună internațională se realizează în conformitate cu Programul ICCAT de inspecție comună internațională (programul ICCAT), pentru controlul internațional în afara apelor aflate sub jurisdicție națională, astfel cum se prevede în anexa IX la prezentul regulament.(2)Statele membre ale căror nave de pescuit sunt autorizate să desfășoare operațiuni care vizează tonul roșu repartizează inspectori și efectuează inspecții pe mare în cadrul programului ICCAT.(3)Dacă, în orice moment, există peste 15 nave de pescuit aflate sub pavilionul unui stat membru care desfășoară activități de pescuit de ton roșu în zona reglementată de convenție, statul membru vizat trimite la fața locului, pe baza unei evaluări a riscurilor, o navă de inspecție în scopul inspecției și al controlului pe mare în zona reglementată de convenție pe toată durata prezenței acelor nave în zona respectivă. Se consideră că această obligație a fost îndeplinită atunci când statele membre cooperează pentru trimiterea la fața locului a unei nave de inspecție sau când o navă de inspecție a Uniunii este trimisă în zona reglementată de convenție.(4)Comisia sau un organism desemnat de aceasta poate repartiza programului ICCAT inspectori ai Uniunii.(5)În sensul alineatului (3), Comisia sau un organism desemnat de aceasta coordonează activitățile de supraveghere și de inspecție pentru Uniune. Comisia poate elabora, în coordonare cu statele membre implicate, programe comune de inspecție care să permită Uniunii să își îndeplinească obligația în cadrul programului ICCAT. Statele membre ale căror nave de pescuit desfășoară activități de pescuit al tonului roșu adoptă măsurile necesare pentru a facilita realizarea acestor programe, în special în ceea ce privește resursele umane și materiale necesare, precum și perioadele și zonele geografice în care vor fi utilizate resursele respective.(6)Statele membre aduc la cunoștința Comisiei, până la data de 1 aprilie a fiecărui an, numele inspectorilor și ale navelor de inspecție pe care intenționează să le repartizeze programului ICCAT în cursul anului. Pe baza acestor informații, Comisia, în colaborare cu statele membre, elaborează în fiecare an un plan privind participarea Uniunii la programul ICCAT, pe care îl trimite Secretariatului ICCAT și statelor membre.Articolul 59Inspecțiile efectuate în cazul încălcărilorStatul membru de pavilion se asigură că o inspecție fizică a navei de pescuit care se află sub pavilionul său are loc sub autoritatea sa în porturile sale sau este efectuată de către un inspector desemnat de acesta atunci când nava de pescuit nu se află în unul dintre porturile sale, în cazul în care nava de pescuit:(a)nu a respectat cerințele de înregistrare și raportare stabilite la articolele 31 și 32; sau(b)a încălcat dispozițiile prezentului regulament sau a săvârșit o încălcare gravă menționată la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 60Verificările încrucișate(1)Fiecare stat membru verifică informațiile din rapoartele de inspecție și din rapoartele observatorilor, datele VMS și, după caz, datele e-BCD-urilor, jurnalele navelor de pescuit, documentele de transfer/transbordare și documentele de captură și transmiterea la timp a acestora, în conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.(2)Fiecare stat membru efectuează verificări încrucișate ale tuturor operațiunilor de debarcare, transbordare sau de plasare în cuști, efectuând comparații între cantitățile pe specie consemnate în jurnalul de bord al navei de pescuit sau cantitățile pe specie consemnate în declarația de transbordare și cantitățile consemnate în declarația de debarcare sau în declarația de plasare în cuști și orice alt document relevant, precum factura și/sau notele de vânzare.SECȚIUNEA 10Asigurarea respectării normelorArticolul 61Asigurarea respectării normelorFără a aduce atingere articolelor 89 – 91 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și, în special, obligației statelor membre de a lua măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită navă de pescuit, statul membru responsabil de ferma (fermele) piscicolă (piscicole) pentru tonul roșu ia măsurile adecvate de asigurare a respectării normelor în ceea ce privește o anumită fermă, în cazul în care s-a stabilit, în conformitate cu dreptul său, că ferma piscicolă respectivă nu respectă dispozițiile articolelor 46 – 56 din prezentul regulament. În funcție de gravitatea încălcării și în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul național, aceste măsuri pot include, în special, suspendarea sau retragerea autorizației și/sau amenzi. Statele membre comunică orice suspendare sau retragere a unei autorizații Comisiei, care o notifică Secretariatului ICCAT cu scopul de a modifica registrul instalațiilor de creștere a tonului roșu în consecință.CAPITOLUL 6ComercializareaArticolul 62Măsurile de comercializare(1)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009 și (CE) nr. 1005/2008 și Regulamentului (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1)., sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de debarcare, de import, de export, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă aceste operațiuni nu sunt însoțite de documente exacte, complete și validate prevăzute în prezentul regulament ▌ și în legislația Uniunii de transpunere a normelor ICCAT privind programul de documentare a capturilor de ton roșu.(2)Sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de plasare în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, de prelucrare, de export, de reexport și de transbordare a tonului roșu, dacă:(a)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unor nave de pescuit sau al unor capcane al căror stat de pavilion nu dispune de o cotă sau de o limită de captură ▌pentru tonul roșu, în temeiul măsurilor de conservare și gestionare ale ICCAT; sau(b)tonul roșu a fost capturat cu ajutorul unei nave de capturare sau al unei capcane în cazul căreia, în momentul capturării, cota individuală sau posibilitățile de pescuit ale statului fuseseră epuizate.(3)Fără a aduce atingere Regulamentelor (CE) nr. 1224/2009, (CE) nr. 1005/2008 și (UE) nr. 1379/2013, sunt interzise, în Uniune, operațiunile de comerț, de import, de debarcare, de prelucrare și de export a tonului roșu din fermele piscicole de îngrășare sau de creștere care nu sunt conforme cu regulamentele menționate la alineatul (1).CAPITOLUL 7Dispoziții finaleArticolul 63EvaluareaLa cererea Comisiei, statele membre îi transmit acesteia, fără întârziere, un raport detaliat privind punerea în aplicare a prezentului regulament. Pe baza informațiilor primite de la statele membre, Comisia transmite Secretariatului ICCAT, până la data hotărâtă de ICCAT, un raport detaliat privind punerea în aplicare a Recomandării 19-04 a ICCAT.Articolul 64FinanțareaÎn sensul Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al ConsiliuluiRegulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1)., prezentul regulament este considerat plan multianual în sensul articolului 9 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.Articolul 65ConfidențialitateDatele colectate care fac obiectul schimburilor de date în cadrul prezentului regulament sunt tratate în conformitate cu normele aplicabile privind confidențialitatea în temeiul articolelor 112 și 113 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.Articolul 66Procedura de modificare(1)Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 referitoare la modificarea prezentului regulament pentru a-l adapta la măsurile adoptate de ICCAT care au efect obligatoriu asupra uniunii și a statelor membre în ceea ce privește:▌(a)Derogările de la interdicția de reportare a cotelor neutilizate, în conformitate cu articolul 8;(b)termenele pentru raportarea informațiilor prevăzute la articolul 24 alineatul (4), articolul 26 alineatul (1), articolul 29 alineatul (1), articolul 32 alineatele (2) și (3), articolul 35 alineatele (5) și (6), articolul 36, articolul 41 alineatul (3), articolul 44 alineatul (2), articolul 51 alineatul (7), articolul 52 alineatul (2), articolul 55, articolul 57 alineatul (5) litera (b) și la articolul 58 alineatul (6);(c)perioadele sezoanelor de pescuit prevăzute la articolul 17 alineatele (1) și (4);(d)dimensiunea minimă de referință pentru conservare stabilită la articolul 19 alineatele (1) și (2) și la articolul 20 alineatul (1);(e)procentele și parametrii de referință stabiliți la articolul 13, articolul 15 alineatele (3) și (4), articolul 20 alineatul (1), articolul 21 alineatul (2), articolul 38 alineatul (1), articolul 44 alineatul (2), articolul 50 și la articolul 51 alineatul (9);(f)informațiile care trebuie transmise Comisiei menționate la articolul 11 alineatul (1), articolul 24 alineatul (1), articolul 25 alineatul (3), articolul 29 alineatul (1), articolul 30 alineatul (4), articolul 34 alineatul (2), articolul 40 alineatul (1) și la articolul 55;(g)sarcinile observatorilor naționali și ale observatorilor regionali ai ICCAT, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 39 alineatul (5);(h)motivele de refuzare a autorizației de transfer prevăzute la articolul 41 alineatul (1);(i)motivele de confiscare a capturilor și transmiterea ordinului de eliberare a peștelui de la articolul 46 alineatul (4);(j)numărul navelor de la articolul 58 alineatul (3);(k)anexele de la I la XV.(2)Orice modificare adoptată în conformitate cu alineatul (1) se limitează strict la punerea în aplicare în dreptul Uniunii a modificărilor și/sau completărilor la recomandările ICCAT respective care sunt obligatorii pentru Uniune.Articolul 67Exercitarea delegării(1)Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.(2)Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 66 este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.(3)Delegarea de competențe menționată la articolul 66 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.(4)Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.(5)De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.(6)Un act delegat adoptat în temeiul articolului 66 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului menționat, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.Articolul 68Procedura comitetului(1)Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 47 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.(2)Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.Articolul 69Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1936/2001Regulamentul (CE) nr. 1936/2001 se modifică după cum urmează:(a)articolul 3 literele (g)-(j), articolele 4a, 4b și 4c și anexa Ia se elimină.(b)În anexele I și II, cuvintele Ton roșu: Thunnus thynnus se elimină.Articolul 70Modificări ale Regulamentului (UE) 2017/2107În Regulamentul (UE) 2017/2107, se elimină articolul 43.Articolul 71Modificări ale Regulamentului (UE) 2019/833În Regulamentul (UE) 2019/833, se elimină articolul 53.Articolul 72Abrogare(1)Regulamentul (CE) 2016/1627 se abrogă.(2)Trimiterile la regulamentele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se interpretează în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut în anexa XVI.Articolul 73Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare în [a douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la ..., ...Pentru Parlamentul EuropeanPreședintelePentru ConsiliuPreședintele

ANEXA X

Standarde minime pentru procedurile de înregistrare video

Operațiunile de transfer

| 1. | Dispozitivul electronic de stocare conținând înregistrarea video originală este pus la dispoziția observatorului regional al ICCAT cât mai curând posibil după finalizarea operațiunii de transfer; acesta îl marchează imediat cu inițialele sale, pentru a se evita orice manipulare ulterioară. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Înregistrarea originală se păstrează, după caz, la bordul navei de capturare sau de către operatorul fermei piscicole ori al capcanei, pe întreaga perioadă de autorizare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Se realizează două copii identice ale înregistrării video. O copie este transmisă observatorului regional al ICCAT aflat la bordul navei de pescuit cu plasă-pungă, iar cealaltă observatorului național aflat la bordul remorcherului, iar această din urmă copie însoțește declarația de transfer și capturile asociate la care se referă. Respectiva procedură se aplică numai observatorilor naționali în cazul transferurilor între remorchere. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Numărul ICCAT al autorizației de transfer este afișat la începutul și/sau la sfârșitul fiecărei înregistrări video. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ora și data înregistrării sunt afișate în permanență, pe tot parcursul fiecărei înregistrări video. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Înregistrarea video cuprinde deschiderea și închiderea plasei/ușii înainte de începerea transferului și secvențe care să arate dacă cuștile receptoare și cuștile donatoare conțin deja ton roșu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Înregistrarea video este continuă, fără întreruperi și fără montaje, și acoperă întreaga operațiune de transfer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Înregistrarea video este de o calitate suficientă pentru a se putea estima numărul de exemplare de ton roșu care sunt transferate. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În cazul în care înregistrarea video nu este de o calitate suficientă pentru a se estima numărul de exemplare de ton roșu care sunt transferate,
  se efectuează un transfer de control
  .
  Operatorul poate solicita autorităților de pavilion ale navei sau capcanei să efectueze un transfer de control. În cazul în care operatorul nu solicită un astfel de transfer de control sau rezultatul transferului voluntar nu este satisfăcător, autoritățile de control solicită efectuarea mai multor transferuri de control până când este disponibilă o înregistrare video de o calitate suficientă. Aceste transferuri de control vizează transferul tuturor exemplarelor de ton roșu
  din cușca receptoare într-o altă cușcă, care trebuie să fie goală.
  În cazul în care peștele provine dintr-o capcană, tonul roșu transferat deja din capcană în cușca receptoare poate fi plasat din nou în capcană, caz în care transferul de control se anulează sub supravegherea observatorului regional al ICCAT. |
| --- | --- |

9.

Operațiunile de plasare în cuști

| 1. | Dispozitivul electronic de stocare conținând înregistrarea video originală este pus la dispoziția observatorului regional al ICCAT cât mai curând posibil după finalizarea operațiunii de plasare în cuști; acesta îl marchează imediat cu inițialele sale, pentru a se evita orice manipulare ulterioară. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Înregistrarea originală se păstrează de către ferma piscicolă, după caz, pe întreaga perioadă de autorizare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Se realizează două copii identice ale înregistrării video. O copie este transmisă observatorului regional al ICCAT repartizat la ferma piscicolă. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Numărul ICCAT al autorizației de plasare în cuști este afișat la începutul și/sau la sfârșitul fiecărei înregistrări video. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ora și data înregistrării sunt afișate în permanență, pe tot parcursul fiecărei înregistrări video. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Înregistrarea video cuprinde deschiderea și închiderea plasei/ușii înainte de începerea plasării în cuști și arată dacă cuștile receptoare și cuștile donatoare conțin deja ton roșu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Înregistrarea video este continuă, fără întreruperi și fără montaje, și acoperă întreaga operațiune de plasare în cuști. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Înregistrarea video este de o calitate suficientă pentru a se putea estima numărul de exemplare de ton roșu care sunt transferate. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În cazul în care înregistrarea video nu este de o calitate suficientă pentru a se estima numărul de exemplare de ton roșu care sunt transferate, autoritățile de control solicită o nouă operațiune de plasare în cuști. Noua operațiune de plasare în cuști include deplasarea tuturor exemplarelor de ton roșu din cușca receptoare a fermei piscicole într-o altă cușcă a fermei, care este goală. |
| --- | --- |

9.

ANEXA XI

Standarde și proceduri pentru sistemele de camere stereoscopice în contextul operațiunilor de plasare în cuști

A.   Utilizarea sistemelor de camere stereoscopice

Utilizarea sistemelor de camere stereoscopice în cadrul operațiunilor de plasare în cuști, astfel cum este prevăzută la articolul 51, se efectuează cu următoarele condiții:

| 1. | Intensitatea eșantionării peștelui viu nu coboară sub 20 % din cantitatea de pește plasat în cuști. Atunci când este tehnic posibil, se efectuează eșantionarea secvențială a peștelui viu, măsurându-se unul din cinci exemplare; un astfel de eșantion este format din exemplare măsurate la o distanță cuprinsă între 2 și 8 metri față de cameră. |
| --- | --- |

1.

Intensitatea eșantionării peștelui viu nu coboară sub 20 % din cantitatea de pește plasat în cuști. Atunci când este tehnic posibil, se efectuează eșantionarea secvențială a peștelui viu, măsurându-se unul din cinci exemplare; un astfel de eșantion este format din exemplare măsurate la o distanță cuprinsă între 2 și 8 metri față de cameră.

| 2. | Dimensiunile porții de transfer care face legătura între cușca donatoare și cușca receptoare se stabilesc la maximum 10 metri lățime și maximum 10 metri înălțime. |
| --- | --- |

2.

Dimensiunile porții de transfer care face legătura între cușca donatoare și cușca receptoare se stabilesc la maximum 10 metri lățime și maximum 10 metri înălțime.

| 3. | Atunci când măsurătorile lungimii peștilor prezintă o distribuție multimodală (două sau mai multe grupuri de dimensiuni diferite), este posibilă folosirea a mai mult de un algoritm de conversie pentru aceeași operațiune de plasare în cuști; se utilizează cei mai actuali algoritmi stabiliți de SCRS pentru a transforma lungimile la furcă (până la bifurcarea înotătoarei caudale) în greutăți totale, conform categoriei de mărime a peștelui măsurat în timpul operațiunii de plasare în cuști. |
| --- | --- |

3.

Atunci când măsurătorile lungimii peștilor prezintă o distribuție multimodală (două sau mai multe grupuri de dimensiuni diferite), este posibilă folosirea a mai mult de un algoritm de conversie pentru aceeași operațiune de plasare în cuști; se utilizează cei mai actuali algoritmi stabiliți de SCRS pentru a transforma lungimile la furcă (până la bifurcarea înotătoarei caudale) în greutăți totale, conform categoriei de mărime a peștelui măsurat în timpul operațiunii de plasare în cuști.

| 4. | Validarea măsurătorilor stereoscopice ale lungimii este realizată înainte de fiecare operațiune de plasare în cuști folosind o scară grafică la o distanță cuprinsă între 2 și 8 metri. |
| --- | --- |

4.

Validarea măsurătorilor stereoscopice ale lungimii este realizată înainte de fiecare operațiune de plasare în cuști folosind o scară grafică la o distanță cuprinsă între 2 și 8 metri.

| 5. | Atunci când sunt comunicate rezultatele programului stereoscopic, informațiile indică marja de eroare inerentă specificațiilor tehnice ale sistemului de camere stereoscopice, care nu depășește +/– 5 %. |
| --- | --- |

5.

Atunci când sunt comunicate rezultatele programului stereoscopic, informațiile indică marja de eroare inerentă specificațiilor tehnice ale sistemului de camere stereoscopice, care nu depășește +/– 5 %.

| 6. | Raportul privind rezultatele programului stereoscopic include detalii cu privire la toate specificațiile tehnice de mai sus, printre care se numără intensitatea eșantionării, metodologia de eșantionare, distanța față de cameră, dimensiunile porții de transfer și algoritmii (raportul dintre lungime și greutate). SCRS verifică specificațiile respective și, dacă este necesar, formulează recomandări de modificare a acestora. |
| --- | --- |

6.

Raportul privind rezultatele programului stereoscopic include detalii cu privire la toate specificațiile tehnice de mai sus, printre care se numără intensitatea eșantionării, metodologia de eșantionare, distanța față de cameră, dimensiunile porții de transfer și algoritmii (raportul dintre lungime și greutate). SCRS verifică specificațiile respective și, dacă este necesar, formulează recomandări de modificare a acestora.

| 7. | În cazurile în care calitatea materialului filmat cu sistemul de camere stereoscopice este insuficientă pentru a se putea estima cantitatea de ton roșu plasat în cuști, autoritățile statului membru de care aparține nava de capturare, capcana sau ferma piscicolă dispun efectuarea unei noi operațiuni de plasare în cuști. |
| --- | --- |

7.

În cazurile în care calitatea materialului filmat cu sistemul de camere stereoscopice este insuficientă pentru a se putea estima cantitatea de ton roșu plasat în cuști, autoritățile statului membru de care aparține nava de capturare, capcana sau ferma piscicolă dispun efectuarea unei noi operațiuni de plasare în cuști.

B.   Prezentarea și utilizarea rezultatelor programelor

| 1. | Deciziile referitoare la diferențele dintre raportul de capturi și rezultatele programului care utilizează sistemul de camere stereoscopice sunt luate la nivelul capturilor totale ale OPC sau al capturilor totale din capcane în cazul OPC și al capturilor din capcane care sunt destinate unei ferme piscicole în care este implicată o singură PCC și/sau un singur stat membru. Decizia referitoare la diferențele dintre raportul de capturi și rezultatele programului care utilizează sistemul de camere stereoscopice este luată la nivelul operațiunilor de plasare în cuști în cazul OPC în care sunt implicate cel puțin două PCC și/sau state membre, cu excepția cazului în care există alte acorduri între toate autoritățile PCC și/sau ale statului membru de pavilion al navelor de capturare implicate în OPC. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În termen de 15 zile de la data plasării în cuști,
  statul membru de care aparține ferma piscicolă prezintă un raport atât statului membru sau PCC de care aparține nava de capturare sau capcana, cât și Comisiei, incluzând următoarele documente:






  (a) | raportul tehnic referitor la sistemul de camere stereoscopice, care include:






  — | informații generale: specii, sit, cușcă, dată, algoritm; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

raportul tehnic referitor la sistemul de camere stereoscopice, care include:

—

informații generale: specii, sit, cușcă, dată, algoritm;

| — | informații statistice referitoare la dimensiuni: greutatea și lungimea medie, greutatea și lungimea minimă, greutatea și lungimea maximă, numărul de pești incluși în eșantion, distribuția în funcție de greutate, distribuția în funcție de dimensiune; |
| --- | --- |

—

informații statistice referitoare la dimensiuni: greutatea și lungimea medie, greutatea și lungimea minimă, greutatea și lungimea maximă, numărul de pești incluși în eșantion, distribuția în funcție de greutate, distribuția în funcție de dimensiune;

| (b) | rezultatele detaliate ale programului, cu precizarea dimensiunii și a greutății fiecărui pește care a fost inclus în eșantion; |
| --- | --- |

(b)

rezultatele detaliate ale programului, cu precizarea dimensiunii și a greutății fiecărui pește care a fost inclus în eșantion;

| (c) | raportul privind plasarea în cuști, care include:






  — | informații cu caracter general privind operațiunea: numărul operațiunii de plasare în cuști, numele fermei piscicole, numărul cuștii, numărul BCD, numărul ITD, numele și pavilionul navei de capturare sau al capcanei, numele și pavilionul remorcherului, data utilizării sistemului de camere stereoscopice și numele fișierului video; |
| --- | --- | --- |

(c)

raportul privind plasarea în cuști, care include:

—

informații cu caracter general privind operațiunea: numărul operațiunii de plasare în cuști, numele fermei piscicole, numărul cuștii, numărul BCD, numărul ITD, numele și pavilionul navei de capturare sau al capcanei, numele și pavilionul remorcherului, data utilizării sistemului de camere stereoscopice și numele fișierului video;

| — | algoritmul utilizat pentru a transforma lungimea în greutate; |
| --- | --- |

—

algoritmul utilizat pentru a transforma lungimea în greutate;

| — | comparația dintre valorile declarate în BCD și cele constatate prin intermediul sistemului de camere stereoscopice în ceea ce privește numărul de pești, greutatea medie și greutatea totală [formula folosită pentru a calcula diferența este următoarea: (sistemul de camere stereoscopice-BCD) / sistemul de camere stereoscopice * 100]; |
| --- | --- |

—

comparația dintre valorile declarate în BCD și cele constatate prin intermediul sistemului de camere stereoscopice în ceea ce privește numărul de pești, greutatea medie și greutatea totală [formula folosită pentru a calcula diferența este următoarea: (sistemul de camere stereoscopice-BCD) / sistemul de camere stereoscopice * 100];

| — | marja de eroare a sistemului; |
| --- | --- |

—

marja de eroare a sistemului;

| — | în cazul rapoartelor privind plasarea în cuști referitoare la OPC/capcane, ultimul raport privind plasarea în cuști include, de asemenea, o sinteză a tuturor informațiilor din rapoartele anterioare privind plasarea în cuști. |
| --- | --- |

—

în cazul rapoartelor privind plasarea în cuști referitoare la OPC/capcane, ultimul raport privind plasarea în cuști include, de asemenea, o sinteză a tuturor informațiilor din rapoartele anterioare privind plasarea în cuști.

| 3. | La primirea raportului privind plasarea în cuști, autoritățile statului membru al navei de capturare sau al capcanei iau toate măsurile necesare în funcție de următoarele situații:






  (a) | greutatea totală declarată de nava de capturare sau de capcană în BCD se încadrează în intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice:






  — | nu se dispune efectuarea niciunei operațiuni de eliberare a peștelui; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

greutatea totală declarată de nava de capturare sau de capcană în BCD se încadrează în intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice:

—

nu se dispune efectuarea niciunei operațiuni de eliberare a peștelui;

| — | BCD se modifică, atât la nivelul numărului (utilizându-se numărul de pești obținut cu ajutorul camerelor de control sau al tehnicilor alternative), cât și la nivelul greutății medii, în timp ce greutatea totală nu se modifică; |
| --- | --- |

—

BCD se modifică, atât la nivelul numărului (utilizându-se numărul de pești obținut cu ajutorul camerelor de control sau al tehnicilor alternative), cât și la nivelul greutății medii, în timp ce greutatea totală nu se modifică;

| (b) | greutatea totală declarată de nava de capturare sau de capcană în BCD este mai mică decât valoarea cea mai mică din intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice:






  — | se dispune efectuarea unei operațiuni de eliberare utilizându-se cea mai mică valoare din intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice; |
| --- | --- | --- |

(b)

greutatea totală declarată de nava de capturare sau de capcană în BCD este mai mică decât valoarea cea mai mică din intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice:

—

se dispune efectuarea unei operațiuni de eliberare utilizându-se cea mai mică valoare din intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice;

| — | operațiunile de eliberare a peștelui se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 41 alineatul (2) și în anexa XII; |
| --- | --- |

—

operațiunile de eliberare a peștelui se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 41 alineatul (2) și în anexa XII;

| — | după desfășurarea operațiunilor de eliberare, se modifică BCD, atât la nivelul numărului (utilizându-se numărul de pești obținut cu ajutorul camerelor de control din care se scade numărul de pești eliberați), cât și la nivelul greutății medii, în timp ce greutatea totală nu se modifică; |
| --- | --- |

—

după desfășurarea operațiunilor de eliberare, se modifică BCD, atât la nivelul numărului (utilizându-se numărul de pești obținut cu ajutorul camerelor de control din care se scade numărul de pești eliberați), cât și la nivelul greutății medii, în timp ce greutatea totală nu se modifică;

| (c) | greutatea totală declarată de nava de capturare sau de capcană în BCD este mai mare decât valoarea cea mai mare din intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice:






  — | nu se dispune efectuarea niciunei operațiuni de eliberare a peștelui; |
| --- | --- | --- |

(c)

greutatea totală declarată de nava de capturare sau de capcană în BCD este mai mare decât valoarea cea mai mare din intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice:

—

nu se dispune efectuarea niciunei operațiuni de eliberare a peștelui;

| — | BCD se modifică, în mod corespunzător, la nivelul greutății totale (utilizându-se cea mai mare valoare din intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice), la nivelul numărului de pești (utilizându-se rezultatele obținute cu ajutorul camerelor de control) și la nivelul greutății medii. |
| --- | --- |

—

BCD se modifică, în mod corespunzător, la nivelul greutății totale (utilizându-se cea mai mare valoare din intervalul rezultatelor sistemului de camere stereoscopice), la nivelul numărului de pești (utilizându-se rezultatele obținute cu ajutorul camerelor de control) și la nivelul greutății medii.

| 4. | Pentru orice modificare relevantă a BCD, valorile (număr și greutate) înscrise în secțiunea 2 corespund celor din secțiunea 6, iar valorile din secțiunile 3, 4 și 6 nu sunt mai mari decât cele din secțiunea 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În cazul compensării diferențelor constatate în rapoartele individuale privind plasarea în cuști întocmite pentru toate operațiunile de plasare în cuști din cadrul unei OPC/capcane, indiferent dacă se impune sau nu o operațiune de eliberare a peștelui, se modifică toate BCD-urile relevante pe baza celui mai mic interval al rezultatelor sistemului de camere stereoscopice. Se modifică, de asemenea, BCD-urile referitoare la cantitățile de ton roșu eliberat, pentru a reflecta greutatea/numărul de pești eliberați. De asemenea, BCD-urile referitoare la tonul roșu care nu a fost eliberat, dar pentru care rezultatele obținute cu ajutorul sistemelor de camere stereoscopice sau al tehnicilor alternative diferă de cantitățile care, conform rapoartelor, au fost capturate și transferate, se modifică astfel încât să reflecte respectivele diferențe.
  Se modifică, de asemenea, BCD-urile referitoare la capturile pentru care a avut loc o operațiune de eliberare a peștelui, pentru a reflecta greutatea/numărul de pești eliberați. |
| --- | --- |

5.

Se modifică, de asemenea, BCD-urile referitoare la capturile pentru care a avut loc o operațiune de eliberare a peștelui, pentru a reflecta greutatea/numărul de pești eliberați.

ANEXA XII

Protocol de eliberare a peștelui

| 1. | Eliberarea în mare a tonului roșu din cuștile de creștere este înregistrată cu o cameră video și este urmărită de un observator regional al ICCAT care întocmește un raport și îl prezintă, împreună cu înregistrările video, Secretariatului ICCT. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În cazul în care a fost emis un ordin de eliberare, operatorul fermei piscicole solicită trimiterea pe teren a unui observator regional al ICCAT. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eliberarea în mare a tonului roșu din cuștile de transport sau din capcane este urmărită de un observator național al statului membru de care aparține remorcherul sau capcana, care întocmește un raport și îl prezintă autorităților de control ale statului membru responsabil. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Înaintea desfășurării unei operațiuni de eliberare, autoritățile de control ale statului membru pot dispune efectuarea unui transfer de control, în cadrul căruia să se utilizeze camere standard și/sau stereoscopice pentru a se estima cantitatea de pește, în număr și în greutate, care trebuie să fie eliberat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Autoritățile statelor membre pot pune în aplicare orice măsură suplimentară pe care o consideră necesară pentru a garanta că operațiunile de eliberare a peștelui au loc la momentul și în locul cel mai potrivit pentru a mări probabilitatea ca peștii să se întoarcă în stoc. Operatorul este responsabil pentru supraviețuirea peștilor până la desfășurarea operațiunii de eliberare. Respectivele operațiuni de eliberare se desfășoară în termen de trei săptămâni de la finalizarea operațiunilor de plasare în cuști. |
| --- | --- |

5.

| 6. | După finalizarea operațiunilor de recoltare, peștele care a rămas într-o fermă piscicolă și care nu face obiectul unui BCD este eliberat în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 41 alineatul (2) și în prezenta anexă. |
| --- | --- |

6.

ANEXA XIII

Tratarea peștelui mort

În timpul operațiunilor de pescuit cu nave de pescuit cu plasă-pungă, cantitățile de pește găsit mort în plasa-pungă sunt înregistrate în jurnalul de bord al navei de pescuit și sunt deduse în consecință din cota statului membru respectiv.

Înregistrarea/tratarea peștelui mort în timpul primului transfer:

| 1. | BCD este pus la dispoziția operatorului remorcherului, cu secțiunile 2 (Capturile totale), 3 (Comercializarea peștelui viu) și 4 (Transferul – inclusiv al peștelui mort) completate.
  Cantitățile totale raportate în secțiunile 3 și 4 sunt egale cu cantitățile raportate în secțiunea 2. BCD este însoțit de originalul declarației ICCAT de transfer (ITD), în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament. Cantitățile raportate în ITD (pește transferat viu) sunt egale cu cantitățile raportate în secțiunea 3 din BCD asociat. |
| --- | --- |

1.

BCD este pus la dispoziția operatorului remorcherului, cu secțiunile 2 (Capturile totale), 3 (Comercializarea peștelui viu) și 4 (Transferul – inclusiv al peștelui mort) completate.

Cantitățile totale raportate în secțiunile 3 și 4 sunt egale cu cantitățile raportate în secțiunea 2. BCD este însoțit de originalul declarației ICCAT de transfer (ITD), în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament. Cantitățile raportate în ITD (pește transferat viu) sunt egale cu cantitățile raportate în secțiunea 3 din BCD asociat.

| 2. | O parte din BCD, care conține secțiunea 8 (Informații privind comercializarea), este completată și înmânată operatorului navei auxiliare care transportă la țărm tonul roșu mort (sau este păstrată pe nava de capturare în cazul în care peștele mort este debarcat direct la țărm). Peștele mort și partea din BCD sunt însoțite de un exemplar al ITD. |
| --- | --- |

2.

O parte din BCD, care conține secțiunea 8 (Informații privind comercializarea), este completată și înmânată operatorului navei auxiliare care transportă la țărm tonul roșu mort (sau este păstrată pe nava de capturare în cazul în care peștele mort este debarcat direct la țărm). Peștele mort și partea din BCD sunt însoțite de un exemplar al ITD.

| 3. | Cantitățile de pește mort sunt înregistrate în BCD al navei de capturare care a efectuat captura sau, în cazul OPC, în BCD al navelor de capturare sau în BCD al unei nave aflate sub alt pavilion care participă la OPC. |
| --- | --- |

3.

Cantitățile de pește mort sunt înregistrate în BCD al navei de capturare care a efectuat captura sau, în cazul OPC, în BCD al navelor de capturare sau în BCD al unei nave aflate sub alt pavilion care participă la OPC.

ANEXA XIV

Declarația ICCAT de plasare în cuști (1)

| Numele navei | Pavilionul | Număr de înregistrare Numărul identificabil al cuștii | Data efectuării capturii | Locul efectuării capturii Longitudine Latitudine | numărul
  eBCD | data
  eBCD | Data plasării în cuști | Cantitatea plasată în cuști (t) | Numărul de pești plasați într-o cușcă pentru îngrășare | Componentă pe dimensiune | Ferma piscicolă (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Numele navei

Pavilionul

Număr de înregistrare Numărul identificabil al cuștii

Data efectuării capturii

Locul efectuării capturii Longitudine Latitudine

numărul
  eBCD

data
  eBCD

Data plasării în cuști

Cantitatea plasată în cuști (t)

Numărul de pești plasați într-o cușcă pentru îngrășare

Componentă pe dimensiune

Ferma piscicolă (*1)

---

(1)  Este declarația de plasare în cuști prevăzută în Recomandarea 06-07 a ICCAT.

(*1)  Instalație autorizată să funcționeze pentru îngrășarea tonului roșu capturat în zona Convenției.

ANEXA XV

Standarde minime pentru stabilirea unui sistem de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit în zona Convenției ICCAT (1)

| 1. | În pofida cerințelor mai stricte care se pot aplica anumitor activități de pescuit ale ICCAT, fiecare stat membru de pavilion trebuie să pună în aplicare un sistem de monitorizare prin satelit a navelor (denumit în continuare „VMS”) pentru navele sale de pescuit de peste 15 metri lungime maximă, autorizate să pescuiască în apele aflate în afara jurisdicției statului membru de pavilion și:






  (a) | solicită ca navele de pescuit sub pavilionul său să fie echipate cu un sistem autonom prevăzut cu o siguranță, care să asigure în mod continuu, în mod automat și independent de orice intervenție a navei, transmisia de mesaje către centrul de monitorizare a activităților de pescuit (denumit în continuare „CMP”) din statul membru de pavilion, pentru a urmări poziția, cursul și viteza unei nave de pescuit de către statul membru de pavilion al navei respective. |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

solicită ca navele de pescuit sub pavilionul său să fie echipate cu un sistem autonom prevăzut cu o siguranță, care să asigure în mod continuu, în mod automat și independent de orice intervenție a navei, transmisia de mesaje către centrul de monitorizare a activităților de pescuit (denumit în continuare „CMP”) din statul membru de pavilion, pentru a urmări poziția, cursul și viteza unei nave de pescuit de către statul membru de pavilion al navei respective.

| (b) | se asigură că dispozitivul de urmărire prin satelit instalat la bordul navei de pescuit colectează și transmite în mod continuu către CMP-ul statului membru de pavilion următoarele date:






  — | identificarea navei; |
| --- | --- | --- |

(b)

se asigură că dispozitivul de urmărire prin satelit instalat la bordul navei de pescuit colectează și transmite în mod continuu către CMP-ul statului membru de pavilion următoarele date:

—

identificarea navei;

| — | poziția geografică a navei (longitudine, latitudine) cu o marjă de eroare mai mică de 500 metri, cu un interval de încredere de 99 %; și |
| --- | --- |

—

poziția geografică a navei (longitudine, latitudine) cu o marjă de eroare mai mică de 500 metri, cu un interval de încredere de 99 %; și

| — | data și ora. |
| --- | --- |

—

data și ora.

| (c) | se asigură că CMP-ul din statul membru de pavilion primește o notificare automată în cazul în care este întreruptă comunicarea dintre CMP și dispozitivul de urmărire prin satelit. |
| --- | --- |

(c)

se asigură că CMP-ul din statul membru de pavilion primește o notificare automată în cazul în care este întreruptă comunicarea dintre CMP și dispozitivul de urmărire prin satelit.

| (d) | se asigură, în cooperare cu statul de coastă, că mesajele de poziție transmise de navele sale care operează în ape aflate sub jurisdicția statului de coastă respectiv sunt, de asemenea, transmise în mod automat și în timp real către CMP-ul statului de coastă care a autorizat activitatea. La punerea în aplicare a acestei dispoziții, trebuie să se acorde atenția cuvenită minimizării costurilor operaționale, dificultăților tehnice și sarcinii administrative asociate transmiterii acestor mesaje. |
| --- | --- |

(d)

se asigură, în cooperare cu statul de coastă, că mesajele de poziție transmise de navele sale care operează în ape aflate sub jurisdicția statului de coastă respectiv sunt, de asemenea, transmise în mod automat și în timp real către CMP-ul statului de coastă care a autorizat activitatea. La punerea în aplicare a acestei dispoziții, trebuie să se acorde atenția cuvenită minimizării costurilor operaționale, dificultăților tehnice și sarcinii administrative asociate transmiterii acestor mesaje.

| (e) | pentru a facilita transmiterea și primirea mesajelor de poziție, astfel cum se prevede la litera (d), CMP-ul statului membru de pavilion sau PCC-ului și CMP-ul statului de coastă își comunică reciproc informațiile de contact și își notifică fără întârziere orice modificare a acestor informații. CMP-ul statului de coastă notifică CMP-ului din statul membru de pavilion sau PCC orice întrerupere în primirea mesajelor de poziție consecutive. Transmiterea mesajelor de poziție între CMP-ul statului membru de pavilion sau PCC-ului și cel al statului de coastă se face pe cale electronică printr-un sistem securizat de comunicare. |
| --- | --- |

(e)

pentru a facilita transmiterea și primirea mesajelor de poziție, astfel cum se prevede la litera (d), CMP-ul statului membru de pavilion sau PCC-ului și CMP-ul statului de coastă își comunică reciproc informațiile de contact și își notifică fără întârziere orice modificare a acestor informații. CMP-ul statului de coastă notifică CMP-ului din statul membru de pavilion sau PCC orice întrerupere în primirea mesajelor de poziție consecutive. Transmiterea mesajelor de poziție între CMP-ul statului membru de pavilion sau PCC-ului și cel al statului de coastă se face pe cale electronică printr-un sistem securizat de comunicare.

| 2. | Fiecare stat membru ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că mesajele VMS sunt transmise și primite, astfel cum se prevede la alineatul (1), și utilizează aceste informații pentru a urmări în permanență poziția navelor sale. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fiecare stat membru se asigură că comandanții navelor de pescuit sub pavilionul său se asigură că dispozitivele de urmărire prin satelit sunt operaționale în permanență și continuu și că informațiile identificate la punctul 1 litera (b) sunt colectate și transmise cel puțin o dată pe oră pentru navele cu plasă-pungă și cel puțin o dată la două ore pentru toate celelalte nave. În plus, statele membre solicită ca operatorii navelor lor să se asigure că:






  (a) | dispozitivul de urmărire prin satelit nu este alterat în niciun fel; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

dispozitivul de urmărire prin satelit nu este alterat în niciun fel;

| (b) | datele VMS nu sunt modificate în niciun fel; |
| --- | --- |

(b)

datele VMS nu sunt modificate în niciun fel;

| (c) | antenele conectate la dispozitivul de urmărire prin satelit nu sunt obstrucționate în niciun fel; |
| --- | --- |

(c)

antenele conectate la dispozitivul de urmărire prin satelit nu sunt obstrucționate în niciun fel;

| (d) | dispozitivul de urmărire prin satelit este dur armat în vasul de pescuit, iar alimentarea cu energie electrică nu este întreruptă în mod deliberat; și |
| --- | --- |

(d)

dispozitivul de urmărire prin satelit este dur armat în vasul de pescuit, iar alimentarea cu energie electrică nu este întreruptă în mod deliberat; și

| (e) | dispozitivul de urmărire prin satelit nu este îndepărtat de pe navă decât în scopul reparării sau înlocuirii. |
| --- | --- |

(e)

dispozitivul de urmărire prin satelit nu este îndepărtat de pe navă decât în scopul reparării sau înlocuirii.

| 4. | În cazul unei defecțiuni tehnice sau al nefuncționării dispozitivului de urmărire prin satelit instalat la bordul unei nave de pescuit, dispozitivul este reparat sau înlocuit în termen de o lună de la data la care a avut loc evenimentul, cu excepția cazului în care nava a fost scoasă din lista de LSFV autorizată, dacă este cazul, sau pentru navele care nu au obligația de a fi incluse pe lista de nave autorizată de ICCAT, nu se mai aplică autorizația de pescuit în zone din afara jurisdicției PCC de pavilion. Nava nu este autorizată să înceapă o campanie de pescuit cu un dispozitiv defectuos de urmărire prin satelit. În plus, atunci când un dispozitiv încetează să funcționeze sau are o defecțiune tehnică în timpul unei campanii de pescuit, reparația sau înlocuirea are loc de îndată ce nava intră într-un port; nava de pescuit nu este autorizată să înceapă o campanie de pescuit fără ca dispozitivul de urmărire prin satelit să fi fost reparat sau înlocuit. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fiecare stat membru sau PCC se asigură că o navă de pescuit cu un dispozitiv defectuos de urmărire prin satelit comunică CMP-ului, cel puțin o dată pe zi, rapoarte cuprinzând informațiile prevăzute la punctul 1 litera (b), prin alte mijloace de comunicare (radio, raportare online, poștă electronică, fax sau telex). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Statele membre sau PCC pot permite unei nave să își oprească dispozitivul de urmărire prin satelit numai în cazul în care nava nu pescuiește o perioadă lungă de timp (de exemplu, în caz de andocare pe doc uscat pentru reparații) și notifică acest lucru în prealabil autorităților competente din statul său membru de pavilion sau PCC. Dispozitivul de urmărire prin satelit trebuie reactivat și trebuie să colecteze și să transmită cel puțin un raport înainte de părăsirea portului. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Figurează în recomandarea 18-10 a ICCAT privind standardele minime pentru sistemele de monitorizare prin satelit a navelor în zona Convenției ICCAT.

ANEXA XVI

Tabel de corespondență între Regulamentul (UE) 2016/1627 și prezentul regulament

| Regulamentul (UE) 2016/1627 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 | Articolul 1 |
| Articolul 3 | Articolul 5 |
| Articolul 4 | — |
| Articolul 5 | Articolul 6 |
| Articolul 6 | Articolul 11 |
| Articolul 7 | Articolul 12 |
| Articolul 8 | Articolul 13 |
| Articolul 9 | Articolul 14 |
| Articolul 10 | Articolul 16 |
| Articolul 11 | Articolul 17 + anexa I |
| Articolul 12 | Articolul 17 + anexa I |
| Articolul 13 | Articolul 18 |
| Articolul 14 | Articolul 19 |
| Articolul 15 | Articolul 20 |
| Articolul 16 | Articolul 21 |
| Articolul 17 | Articolul 25 |
| Articolul 18 | Articolul 22 |
| Articolul 19 | Articolul 23 |
| Articolul 20 | Articolul 26 |
| Articolul 21 | Articolul 4 |
| Articolul 22 | Articolul 27 |
| Articolul 23 | Articolul 28 |
| Articolul 24 | Articolul 30 |
| Articolul 25 | Articolul 31 |
| Articolul 26 | Articolul 32 |
| Articolul 27 | Articolul 36 |
| Articolul 28 | Articolul 37 |
| Articolul 29 | Articolul 29 |
| Articolul 30 | Articolul 33 |
| Articolul 31 | Articolul 34 |
| Articolul 32 | Articolul 35 |
| Articolul 33 | Articolul 40 |
| Articolul 34 | Articolul 41 |
| Articolul 35 | Articolul 43 |
| Articolul 36 | Articolul 44 |
| Articolul 37 | Articolul 51 |
| Articolul 38 | Articolul 42 |
| Articolul 39 | Articolul 45 |
| Articolul 40 | Articolul 46 |
| Articolul 41 | Articolul 46 |
| Articolul 42 | Articolul 47 |
| Articolul 43 | Articolul 48 |
| Articolul 44 | Articolul 49 |
| Articolul 45 | Articolul 50 |
| Articolul 46 | Articolul 51 |
| Articolul 47 | Articolul 55 |
| Articolul 48 | Articolul 56 |
| Articolul 49 | Articolul 57 |
| Articolul 50 | Articolul 38 |
| Articolul 51 | Articolul 39 |
| Articolul 52 | Articolul 58 |
| Articolul 53 | Articolul 15 |
| Articolul 54 | Articolul 59 |
| Articolul 55 | Articolul 60 |
| Articolul 56 | Articolul 62 |
| Articolul 57 | Articolul 63 |
| Articolul 58 | Articolul 64 |
| Articolul 59 | Articolul 68 |
| Articolul 60 | Articolul 70 |
| Articolul 61 | Articolul 71 |
| Anexa I | Anexa I |
| Anexa II | Anexa II |
| ANEXA III | Anexa V |
| ANEXA IV | ANEXA VI |
| Anexa V | ANEXA III |
| ANEXA VI | ANEXA IV |
| ANEXA VII | ANEXA VIII |
| ANEXA VIII | ANEXA IX |
| ANEXA IX | Anexa X |
| Anexa X | ANEXA XI |
| ANEXA XI | ANEXA XII |
| ANEXA XII | ANEXA XIII |

Regulamentul (UE) 2016/1627

Prezentul regulament

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2

Articolul 1

Articolul 3

Articolul 5

Articolul 4

—

Articolul 5

Articolul 6

Articolul 6

Articolul 11

Articolul 7

Articolul 12

Articolul 8

Articolul 13

Articolul 9

Articolul 14

Articolul 10

Articolul 16

Articolul 11

Articolul 17 + anexa I

Articolul 12

Articolul 17 + anexa I

Articolul 13

Articolul 18

Articolul 14

Articolul 19

Articolul 15

Articolul 20

Articolul 16

Articolul 21

Articolul 17

Articolul 25

Articolul 18

Articolul 22

Articolul 19

Articolul 23

Articolul 20

Articolul 26

Articolul 21

Articolul 4

Articolul 22

Articolul 27

Articolul 23

Articolul 28

Articolul 24

Articolul 30

Articolul 25

Articolul 31

Articolul 26

Articolul 32

Articolul 27

Articolul 36

Articolul 28

Articolul 37

Articolul 29

Articolul 29

Articolul 30

Articolul 33

Articolul 31

Articolul 34

Articolul 32

Articolul 35

Articolul 33

Articolul 40

Articolul 34

Articolul 41

Articolul 35

Articolul 43

Articolul 36

Articolul 44

Articolul 37

Articolul 51

Articolul 38

Articolul 42

Articolul 39

Articolul 45

Articolul 40

Articolul 46

Articolul 41

Articolul 46

Articolul 42

Articolul 47

Articolul 43

Articolul 48

Articolul 44

Articolul 49

Articolul 45

Articolul 50

Articolul 46

Articolul 51

Articolul 47

Articolul 55

Articolul 48

Articolul 56

Articolul 49

Articolul 57

Articolul 50

Articolul 38

Articolul 51

Articolul 39

Articolul 52

Articolul 58

Articolul 53

Articolul 15

Articolul 54

Articolul 59

Articolul 55

Articolul 60

Articolul 56

Articolul 62

Articolul 57

Articolul 63

Articolul 58

Articolul 64

Articolul 59

Articolul 68

Articolul 60

Articolul 70

Articolul 61

Articolul 71

Anexa I

Anexa I

Anexa II

Anexa II

ANEXA III

Anexa V

ANEXA IV

ANEXA VI

Anexa V

ANEXA III

ANEXA VI

ANEXA IV

ANEXA VII

ANEXA VIII

ANEXA VIII

ANEXA IX

ANEXA IX

Anexa X

Anexa X

ANEXA XI

ANEXA XI

ANEXA XII

ANEXA XII

ANEXA XIII

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/217 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/217

---

P9_TA(2021)0144

Prevenirea diseminării conținutului online cu caracter terorist ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea diseminării conținutului online cu caracter terorist (14308/1/2020 – C9-0113/2021 – 2018/0331(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14308/1/2020 – C9-0113/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14308/1/2020 – C9-0113/2021),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaților din Cehia în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaților din Cehia în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0640),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2018 (2),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0133/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0133/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Text adoptat la 17.4.2019, P8_TA(2019)0421.

(2)  JO C 110, 22.3.2019, p. 67.

---

Joi, 29 aprilie 2021

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/218 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/218

---

P9_TA(2021)0145

Certificatul digital verde – cetățenii Uniunii

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 29 aprilie 2021 privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19 (adeverința electronică verde) (COM(2021)0130 – C9-0104/2021 – 2021/0068(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 25, dacă nu se indică altfel]

(2021/C 506/40)

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

REGULAMENTUL (UE) 2021/... AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19 (certificatul UE COVID-19)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 21 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Orice cetățean al Uniunii are dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, sub rezerva limitărilor și a condițiilor prevăzute de tratate și de măsurile adoptate în vederea aplicării acestora. Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) stabilește norme detaliate privind exercitarea acestui drept. |
| --- | --- |

(1)

Orice cetățean al Uniunii are dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, sub rezerva limitărilor și a condițiilor prevăzute de tratate și de măsurile adoptate în vederea aplicării acestora. Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) stabilește norme detaliate privind exercitarea acestui drept.

| (1a) | Facilitarea liberei circulații este una dintre condițiile prealabile esențiale pentru a începe redresarea economică. |
| --- | --- |

(1a)

Facilitarea liberei circulații este una dintre condițiile prealabile esențiale pentru a începe redresarea economică.

| (2) | La 30 ianuarie 2020, directorul general al Organizației Mondiale a Sănătății („OMS”) a declarat o urgență de sănătate publică de importanță internațională cu privire la epidemia provocată de coronavirusul sindromului respirator acut sever 2 („SARS-CoV-2”), care cauzează boala COVID-19 („COVID-19”). La 11 martie 2020, OMS a evaluat drept pandemie situația cauzată de COVID-19. |
| --- | --- |

(2)

La 30 ianuarie 2020, directorul general al Organizației Mondiale a Sănătății („OMS”) a declarat o urgență de sănătate publică de importanță internațională cu privire la epidemia provocată de coronavirusul sindromului respirator acut sever 2 („SARS-CoV-2”), care cauzează boala COVID-19 („COVID-19”). La 11 martie 2020, OMS a evaluat drept pandemie situația cauzată de COVID-19.

| (3) | Pentru a limita răspândirea virusului, statele membre au adoptat diverse măsuri, dintre care unele au avut consecințe asupra dreptului cetățenilor Uniunii la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, cum ar fi restricțiile la intrarea pe teritoriu sau cerințele impuse călătorilor transfrontalieri de a sta în carantină/autoizolare sau de a efectua un test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2.
  Astfel de restricții au efecte negative asupra cetățenilor și întreprinderilor, în special asupra lucrătorilor transfrontalieri, a navetiștilor sau a lucrătorilor sezonieri. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a limita răspândirea virusului, statele membre au adoptat diverse măsuri, dintre care unele au avut consecințe asupra dreptului cetățenilor Uniunii la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, cum ar fi restricțiile la intrarea pe teritoriu sau cerințele impuse călătorilor transfrontalieri de a sta în carantină/autoizolare sau de a efectua un test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2.
  Astfel de restricții au efecte negative asupra cetățenilor și întreprinderilor, în special asupra lucrătorilor transfrontalieri, a navetiștilor sau a lucrătorilor sezonieri.

| (4) | La 13 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (3). Recomandarea Consiliului a stabilit o abordare coordonată cu privire la următoarele puncte-cheie: aplicarea unor criterii și praguri comune pentru a decide cu privire la introducerea de restricții legate de libera circulație, cartografierea riscului de transmitere a COVID-19, pe baza unui cod de culori stabilit de comun acord, precum și o abordare coordonată în ceea ce privește eventualele măsuri care ar putea fi aplicate în mod corespunzător persoanelor care se deplasează între diferite zone, în funcție de nivelul riscului de transmitere în zonele respective. Având în vedere situația lor specifică, recomandarea subliniază, de asemenea, faptul că atât călătorii esențiali, astfel cum sunt enumerați la punctul 19, cât și lucrătorii transfrontalieri, a căror viață este afectată în mod special de aceste restricții, în special cei care exercită funcții critice sau care sunt esențiali pentru infrastructura critică, ar trebui ▌să fie scutiți de restricțiile de călătorie legate de COVID-19. |
| --- | --- |

(4)

La 13 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (3). Recomandarea Consiliului a stabilit o abordare coordonată cu privire la următoarele puncte-cheie: aplicarea unor criterii și praguri comune pentru a decide cu privire la introducerea de restricții legate de libera circulație, cartografierea riscului de transmitere a COVID-19, pe baza unui cod de culori stabilit de comun acord, precum și o abordare coordonată în ceea ce privește eventualele măsuri care ar putea fi aplicate în mod corespunzător persoanelor care se deplasează între diferite zone, în funcție de nivelul riscului de transmitere în zonele respective. Având în vedere situația lor specifică, recomandarea subliniază, de asemenea, faptul că atât călătorii esențiali, astfel cum sunt enumerați la punctul 19, cât și lucrătorii transfrontalieri, a căror viață este afectată în mod special de aceste restricții, în special cei care exercită funcții critice sau care sunt esențiali pentru infrastructura critică, ar trebui ▌să fie scutiți de restricțiile de călătorie legate de COVID-19.

| (5) | Utilizând criteriile și pragurile stabilite în Recomandarea (UE) 2020/1475, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) publică, o dată pe săptămână, o hartă a statelor membre, defalcată pe regiuni, pentru a sprijini procesul decizional al statelor membre (4). |
| --- | --- |

(5)

Utilizând criteriile și pragurile stabilite în Recomandarea (UE) 2020/1475, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) publică, o dată pe săptămână, o hartă a statelor membre, defalcată pe regiuni, pentru a sprijini procesul decizional al statelor membre (4).

| (6) | Astfel cum se subliniază în Recomandarea (UE) 2020/1475, orice restricții privind libera circulație a persoanelor pe teritoriul Uniunii instituite pentru a limita răspândirea COVID-19 ar trebui să se bazeze pe motive specifice și limitate de interes public, și anume protecția sănătății publice. Este necesar ca aceste restricții să fie aplicate în conformitate cu principiile generale ale dreptului Uniunii, în special proporționalitatea și nediscriminarea. Prin urmare,
  toate măsurile luate ar trebui să fie limitate strict ca domeniu și perioadă de aplicare, ținând seama de efortul de a restabili un spațiu Schengen pe deplin funcțional, fără controale la frontierele interne, și
  nu ar trebui să depășească ceea ce este strict necesar pentru a proteja sănătatea publică. De asemenea, aceste restricții ar trebui să fie în concordanță cu măsurile luate de Uniune pentru a se asigura libera circulație fără sincope a mărfurilor și a serviciilor esențiale în cadrul pieței unice, inclusiv a consumabilelor medicale și a personalului medical
  și de îngrijire
  , prin așa-numitele „culoare verzi” de trecere a frontierei menționate în Comunicarea Comisiei referitoare la implementarea culoarelor verzi în temeiul Orientărilor privind măsurile de gestionare a frontierelor în vederea protejării sănătății și a asigurării disponibilității mărfurilor și serviciilor esențiale (5). |
| --- | --- |

(6)

Astfel cum se subliniază în Recomandarea (UE) 2020/1475, orice restricții privind libera circulație a persoanelor pe teritoriul Uniunii instituite pentru a limita răspândirea COVID-19 ar trebui să se bazeze pe motive specifice și limitate de interes public, și anume protecția sănătății publice. Este necesar ca aceste restricții să fie aplicate în conformitate cu principiile generale ale dreptului Uniunii, în special proporționalitatea și nediscriminarea. Prin urmare,
  toate măsurile luate ar trebui să fie limitate strict ca domeniu și perioadă de aplicare, ținând seama de efortul de a restabili un spațiu Schengen pe deplin funcțional, fără controale la frontierele interne, și
  nu ar trebui să depășească ceea ce este strict necesar pentru a proteja sănătatea publică. De asemenea, aceste restricții ar trebui să fie în concordanță cu măsurile luate de Uniune pentru a se asigura libera circulație fără sincope a mărfurilor și a serviciilor esențiale în cadrul pieței unice, inclusiv a consumabilelor medicale și a personalului medical
  și de îngrijire
  , prin așa-numitele „culoare verzi” de trecere a frontierei menționate în Comunicarea Comisiei referitoare la implementarea culoarelor verzi în temeiul Orientărilor privind măsurile de gestionare a frontierelor în vederea protejării sănătății și a asigurării disponibilității mărfurilor și serviciilor esențiale (5).

| (7) | Conform cunoștințelor medicale actuale, persoanele vaccinate, cele care au obținut un rezultat negativ la un test NAAT efectuat cu cel mult [72 de ore] înainte sau cele care au obținut un rezultat negativ la un test antigen rapid efectuat cu cel mult [24 de ore] înainte și persoanele care au prezentat anticorpi specifici împotriva proteinei spike în ultimele [6 luni] au un risc semnificativ redus de infectare a altor persoane cu SARS-CoV-2.
  Libera circulație a persoanelor care,
  pe baza unor dovezi științifice solide
  , nu reprezintă un risc
  semnificativ
  pentru sănătatea publică, de exemplu, pentru că sunt imune și nu pot să transmită virusul SARS-CoV-2, nu ar trebui să facă obiectul restricțiilor, deoarece aceste restricții nu ar fi necesare pentru realizarea obiectivului urmărit. |
| --- | --- |

(7)

Conform cunoștințelor medicale actuale, persoanele vaccinate, cele care au obținut un rezultat negativ la un test NAAT efectuat cu cel mult [72 de ore] înainte sau cele care au obținut un rezultat negativ la un test antigen rapid efectuat cu cel mult [24 de ore] înainte și persoanele care au prezentat anticorpi specifici împotriva proteinei spike în ultimele [6 luni] au un risc semnificativ redus de infectare a altor persoane cu SARS-CoV-2.
  Libera circulație a persoanelor care,
  pe baza unor dovezi științifice solide
  , nu reprezintă un risc
  semnificativ
  pentru sănătatea publică, de exemplu, pentru că sunt imune și nu pot să transmită virusul SARS-CoV-2, nu ar trebui să facă obiectul restricțiilor, deoarece aceste restricții nu ar fi necesare pentru realizarea obiectivului urmărit.

| (7a) | Pentru a garanta o utilizare armonizată a adeverințelor, prezentul regulament ar trebui să stabilească o durată de valabilitate a acestora. Cu toate acestea, în această etapă, nu se știe încă în mod clar dacă vaccinurile previn transmiterea COVID-19. În mod similar, nu există dovezi suficiente cu privire la durata protecției efective împotriva COVID-19 în urma vindecării după o infecție anterioară. Prin urmare, ar trebui să existe posibilitatea de a ajusta durata de valabilitate în funcție de progresele tehnice și științifice. |
| --- | --- |

(7a)

Pentru a garanta o utilizare armonizată a adeverințelor, prezentul regulament ar trebui să stabilească o durată de valabilitate a acestora. Cu toate acestea, în această etapă, nu se știe încă în mod clar dacă vaccinurile previn transmiterea COVID-19. În mod similar, nu există dovezi suficiente cu privire la durata protecției efective împotriva COVID-19 în urma vindecării după o infecție anterioară. Prin urmare, ar trebui să existe posibilitatea de a ajusta durata de valabilitate în funcție de progresele tehnice și științifice.

| (8) | Multe state membre au lansat sau intenționează să lanseze inițiative de eliberare a unor adeverințe de vaccinare. Pentru a fi însă utilizate în mod eficace într-un context transfrontalier atunci când cetățenii își exercită dreptul la liberă circulație, aceste adeverințe
  de vaccinare
  trebuie să fie pe deplin interoperabile,
  compatibile,
  sigure și verificabile. Este necesară o abordare convenită de comun acord între statele membre cu privire la conținutul, formatul, principiile, standardele tehnice
  și nivelul de protecție
  ale acestor adeverințe. |
| --- | --- |

(8)

Multe state membre au lansat sau intenționează să lanseze inițiative de eliberare a unor adeverințe de vaccinare. Pentru a fi însă utilizate în mod eficace într-un context transfrontalier atunci când cetățenii își exercită dreptul la liberă circulație, aceste adeverințe
  de vaccinare
  trebuie să fie pe deplin interoperabile,
  compatibile,
  sigure și verificabile. Este necesară o abordare convenită de comun acord între statele membre cu privire la conținutul, formatul, principiile, standardele tehnice
  și nivelul de protecție
  ale acestor adeverințe.

| (9) | Măsurile unilaterale din acest domeniu au potențialul de a provoca perturbări semnificative în exercitarea
  liberei circulații și de a împiedica funcționarea corespunzătoare a pieței interne, inclusiv a sectorului turismului
  , deoarece autoritățile naționale și serviciile de transport de călători, cum ar fi companiile aeriene, trenurile, autocarele sau feriboturile, se confruntă cu o gamă largă de formate de documente divergente, nu numai în ceea ce privește situația, din punctul de vedere al vaccinării, a unei persoane, ci și în ceea ce privește testele și eventuala vindecare de COVID-19. [AM 8] |
| --- | --- |

(9)

Măsurile unilaterale din acest domeniu au potențialul de a provoca perturbări semnificative în exercitarea
  liberei circulații și de a împiedica funcționarea corespunzătoare a pieței interne, inclusiv a sectorului turismului
  , deoarece autoritățile naționale și serviciile de transport de călători, cum ar fi companiile aeriene, trenurile, autocarele sau feriboturile, se confruntă cu o gamă largă de formate de documente divergente, nu numai în ceea ce privește situația, din punctul de vedere al vaccinării, a unei persoane, ci și în ceea ce privește testele și eventuala vindecare de COVID-19. [AM 8]

| (9a) | În rezoluția sa din 3 martie 2021 referitoare la definirea unei strategii a UE pentru turismul sustenabil, Parlamentul European a solicitat o abordare armonizată în întreaga UE în materie de turism, atât prin punerea în aplicare a unor criterii comune pentru călătorii sigure, cu un protocol al UE de siguranță sanitară pentru teste și cerințele de carantină, cât și prin crearea unei adeverințe comune de vaccinare, de îndată ce vor exista dovezi suficiente că persoanele vaccinate nu transmit virusul, sau prin recunoașterea reciprocă a procedurilor de vaccinare. |
| --- | --- |

(9a)

În rezoluția sa din 3 martie 2021 referitoare la definirea unei strategii a UE pentru turismul sustenabil, Parlamentul European a solicitat o abordare armonizată în întreaga UE în materie de turism, atât prin punerea în aplicare a unor criterii comune pentru călătorii sigure, cu un protocol al UE de siguranță sanitară pentru teste și cerințele de carantină, cât și prin crearea unei adeverințe comune de vaccinare, de îndată ce vor exista dovezi suficiente că persoanele vaccinate nu transmit virusul, sau prin recunoașterea reciprocă a procedurilor de vaccinare.

| (10) | Fără a aduce atingere măsurilor comune privind deplasarea persoanelor dincolo de frontierele interne, astfel cum sunt prevăzute în acquis-ul Schengen, în special în Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului
   (6)

  , și în scopul de
  a facilita exercitarea dreptului
  de
  circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, ar trebui să se instituie un cadru comun pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile privind vaccinarea împotriva COVID-19, testarea pentru SARS-CoV-2 și vindecarea de COVID-19, denumit „
  certificatul UE COVID-19
  ”,
  care să fie obligatoriu și direct aplicabil în toate statele membre
  .
  Toate platformele de transport din Uniune în care se verifică certificatul, precum aeroporturile, porturile, gările feroviare și gările rutiere, ar trebui să aplice criterii și proceduri standardizate și comune pentru a verifica certificatul UE COVID-19, pe baza orientărilor elaborate de Comisie. |
| --- | --- |

(10)

Fără a aduce atingere măsurilor comune privind deplasarea persoanelor dincolo de frontierele interne, astfel cum sunt prevăzute în acquis-ul Schengen, în special în Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului
   (6)

  , și în scopul de
  a facilita exercitarea dreptului
  de
  circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, ar trebui să se instituie un cadru comun pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile privind vaccinarea împotriva COVID-19, testarea pentru SARS-CoV-2 și vindecarea de COVID-19, denumit „
  certificatul UE COVID-19
  ”,
  care să fie obligatoriu și direct aplicabil în toate statele membre
  .
  Toate platformele de transport din Uniune în care se verifică certificatul, precum aeroporturile, porturile, gările feroviare și gările rutiere, ar trebui să aplice criterii și proceduri standardizate și comune pentru a verifica certificatul UE COVID-19, pe baza orientărilor elaborate de Comisie.

| (10a) | Atunci când aplică prezentul regulament, statele membre ar trebui să accepte orice tip de adeverință eliberată în conformitate cu prezentul regulament. Adeverințele interoperabile ar trebui să aibă aceeași valoare pe durata de valabilitate a acestora. |
| --- | --- |

(10a)

Atunci când aplică prezentul regulament, statele membre ar trebui să accepte orice tip de adeverință eliberată în conformitate cu prezentul regulament. Adeverințele interoperabile ar trebui să aibă aceeași valoare pe durata de valabilitate a acestora.

| (11) | Prezentul regulament
  vizează să favorizeze aplicarea principiilor proporționalității și nediscriminării în ceea ce privește posibilele restricții ale liberei circulații și ale altor drepturi fundamentale ca urmare a pandemiei de COVID-19, urmărind în același timp garantarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane și
  nu ar trebui înțeles ca o facilitare sau ca o încurajare a adoptării de restricții privind libera circulație sau alte drepturi fundamentale, restricții instituite ca răspuns la pandemie. ▌Ar trebui să se aplice în continuare derogările de la restricționarea liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 menționate în Recomandarea (UE) 2020/1475.
  Nicio necesitate de a verifica adeverințele stabilite prin prezentul regulament nu ar trebui să poată justifica, ca atare, reintroducerea temporară a controalelor la frontierele interne. Controalele la frontierele interne ar trebui să rămână o măsură de ultimă instanță, sub rezerva normelor specifice prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/399. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament
  vizează să favorizeze aplicarea principiilor proporționalității și nediscriminării în ceea ce privește posibilele restricții ale liberei circulații și ale altor drepturi fundamentale ca urmare a pandemiei de COVID-19, urmărind în același timp garantarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane și
  nu ar trebui înțeles ca o facilitare sau ca o încurajare a adoptării de restricții privind libera circulație sau alte drepturi fundamentale, restricții instituite ca răspuns la pandemie. ▌Ar trebui să se aplice în continuare derogările de la restricționarea liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 menționate în Recomandarea (UE) 2020/1475.
  Nicio necesitate de a verifica adeverințele stabilite prin prezentul regulament nu ar trebui să poată justifica, ca atare, reintroducerea temporară a controalelor la frontierele interne. Controalele la frontierele interne ar trebui să rămână o măsură de ultimă instanță, sub rezerva normelor specifice prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/399.

| (12) | O abordare comună pentru eliberarea, verificarea și acceptarea acestor adeverințe interoperabile se întemeiază pe încredere. Adeverințele false privind COVID-19 pot reprezenta un risc semnificativ pentru sănătatea publică. Autoritățile dintr-un stat membru au nevoie de certitudinea că informațiile pe care le conține o adeverință eliberată într-un alt stat membru sunt fiabile, că nu au fost falsificate, că se referă la persoana care le prezintă și că orice persoană care verifică aceste informații are acces doar la volumul minim de informații necesare. |
| --- | --- |

(12)

O abordare comună pentru eliberarea, verificarea și acceptarea acestor adeverințe interoperabile se întemeiază pe încredere. Adeverințele false privind COVID-19 pot reprezenta un risc semnificativ pentru sănătatea publică. Autoritățile dintr-un stat membru au nevoie de certitudinea că informațiile pe care le conține o adeverință eliberată într-un alt stat membru sunt fiabile, că nu au fost falsificate, că se referă la persoana care le prezintă și că orice persoană care verifică aceste informații are acces doar la volumul minim de informații necesare.

| (13) | Riscul pe care îl reprezintă adeverințele false privind COVID-19 este real. La 1 februarie 2021, Europol a emis o notificare de alertă timpurie referitoare la vânzările ilicite de adeverințe false privind obținerea unui rezultat negativ la testul pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2 (7). Având în vedere mijloacele tehnologice disponibile și ușor accesibile, cum ar fi imprimantele de înaltă rezoluție și diversele programe informatice de editare grafică, autorii fraudelor pot să întocmească adeverințe falsificate, false sau contrafăcute de înaltă calitate. S-au raportat cazuri de vânzări ilicite de adeverințe de testare frauduloase, implicând mai multe cercuri de falsificare organizate și escroci care acționează pe cont propriu și profită de împrejurări, efectuând vânzări online și offline de adeverințe false. |
| --- | --- |

(13)

Riscul pe care îl reprezintă adeverințele false privind COVID-19 este real. La 1 februarie 2021, Europol a emis o notificare de alertă timpurie referitoare la vânzările ilicite de adeverințe false privind obținerea unui rezultat negativ la testul pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2 (7). Având în vedere mijloacele tehnologice disponibile și ușor accesibile, cum ar fi imprimantele de înaltă rezoluție și diversele programe informatice de editare grafică, autorii fraudelor pot să întocmească adeverințe falsificate, false sau contrafăcute de înaltă calitate. S-au raportat cazuri de vânzări ilicite de adeverințe de testare frauduloase, implicând mai multe cercuri de falsificare organizate și escroci care acționează pe cont propriu și profită de împrejurări, efectuând vânzări online și offline de adeverințe false.

| (14) | Pentru a se asigura interoperabilitatea și accesul egal,
  inclusiv pentru persoanele vulnerabile, cum ar fi persoanele cu dizabilități și persoanele cu acces limitat la tehnologiile digitale,
  statele membre ar trebui să elibereze adeverințele care alcătuiesc
  certificatul UE COVID-19
  în format digital sau pe suport de hârtie
  , în funcție de alegerea deținătorului
  . Acest lucru ar trebui să îi permită potențialului deținător să solicite și să primească o copie pe suport de hârtie a adeverinței
  și/
  sau să stocheze și să afișeze adeverința pe un dispozitiv mobil. Adeverințele ar trebui să conțină un cod de bare interoperabil, care să poată fi citit digital și care să conțină
  numai
  datele relevante referitoare la adeverințe. Statele membre ar trebui să garanteze autenticitatea, valabilitatea și integritatea adeverințelor prin sigilii electronice ▌. Informațiile din adeverință ar trebui, de asemenea, să fie prezentate într-un format lizibil pentru om, fie tipărit, fie afișat ca text simplu. Formatul adeverințelor ar trebui să fie ușor de înțeles și să asigure simplitatea și ușurința în utilizare.
  Informațiile și formatul ar trebui prezentate astfel încât să fie accesibile pentru persoanele cu dizabilități, în conformitate cu cerințele de accesibilitate a informațiilor, inclusiv a celor digitale, prevăzute în Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului
   (8). Pentru a se evita obstacolele în calea liberei circulații, adeverințele ar trebui să fie eliberate gratuit, iar
  persoanele
  ar trebui să aibă dreptul de a li se elibera aceste adeverințe. Statele membre ar trebui să elibereze ▌adeverințele care alcătuiesc
  certificatul UE COVID-19 în mod automat
  sau
  , în cazul adeverinței de vindecare, numai
  la cerere, asigurându-se că acestea pot fi obținute cu ușurință
  și rapid
  și oferind, dacă este necesar, sprijinul necesar pentru a 
  asigura
  accesul egal al tuturor
  persoanelor
  la adeverințe.
  Toate cheltuielile suplimentare cu infrastructura tehnică, digitală și de transport necesare pentru a institui adeverințele de vaccinare ar trebui să fie eligibile în cadrul fondurilor și programelor Uniunii. [AM 17] |
| --- | --- |

(14)

Pentru a se asigura interoperabilitatea și accesul egal,
  inclusiv pentru persoanele vulnerabile, cum ar fi persoanele cu dizabilități și persoanele cu acces limitat la tehnologiile digitale,
  statele membre ar trebui să elibereze adeverințele care alcătuiesc
  certificatul UE COVID-19
  în format digital sau pe suport de hârtie
  , în funcție de alegerea deținătorului
  . Acest lucru ar trebui să îi permită potențialului deținător să solicite și să primească o copie pe suport de hârtie a adeverinței
  și/
  sau să stocheze și să afișeze adeverința pe un dispozitiv mobil. Adeverințele ar trebui să conțină un cod de bare interoperabil, care să poată fi citit digital și care să conțină
  numai
  datele relevante referitoare la adeverințe. Statele membre ar trebui să garanteze autenticitatea, valabilitatea și integritatea adeverințelor prin sigilii electronice ▌. Informațiile din adeverință ar trebui, de asemenea, să fie prezentate într-un format lizibil pentru om, fie tipărit, fie afișat ca text simplu. Formatul adeverințelor ar trebui să fie ușor de înțeles și să asigure simplitatea și ușurința în utilizare.
  Informațiile și formatul ar trebui prezentate astfel încât să fie accesibile pentru persoanele cu dizabilități, în conformitate cu cerințele de accesibilitate a informațiilor, inclusiv a celor digitale, prevăzute în Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului
   (8). Pentru a se evita obstacolele în calea liberei circulații, adeverințele ar trebui să fie eliberate gratuit, iar
  persoanele
  ar trebui să aibă dreptul de a li se elibera aceste adeverințe. Statele membre ar trebui să elibereze ▌adeverințele care alcătuiesc
  certificatul UE COVID-19 în mod automat
  sau
  , în cazul adeverinței de vindecare, numai
  la cerere, asigurându-se că acestea pot fi obținute cu ușurință
  și rapid
  și oferind, dacă este necesar, sprijinul necesar pentru a 
  asigura
  accesul egal al tuturor
  persoanelor
  la adeverințe.
  Toate cheltuielile suplimentare cu infrastructura tehnică, digitală și de transport necesare pentru a institui adeverințele de vaccinare ar trebui să fie eligibile în cadrul fondurilor și programelor Uniunii. [AM 17]

| (14a) | Vaccinurile ar trebui considerate drept bunuri publice globale puse la dispoziția populației generale și, prin urmare, statele membre ar trebui să asigure un acces echitabil și gratuit pentru toți cetățenii. Statele membre ar trebui să garanteze, de asemenea, posibilități universale, accesibile, în timp util și gratuite de testare pentru COVID-19, inclusiv să le facă disponibile pe toate platformele de transport. Eliberarea certificatelor în temeiul articolului 3 alineatul (1) nu ar trebui să conducă la un tratament diferențiat și la discriminare bazată pe situația din punctul de vedere al vaccinării sau pe deținerea unei adeverințe specifice menționate la articolele 5, 6 și 7. |
| --- | --- |

(14a)

Vaccinurile ar trebui considerate drept bunuri publice globale puse la dispoziția populației generale și, prin urmare, statele membre ar trebui să asigure un acces echitabil și gratuit pentru toți cetățenii. Statele membre ar trebui să garanteze, de asemenea, posibilități universale, accesibile, în timp util și gratuite de testare pentru COVID-19, inclusiv să le facă disponibile pe toate platformele de transport. Eliberarea certificatelor în temeiul articolului 3 alineatul (1) nu ar trebui să conducă la un tratament diferențiat și la discriminare bazată pe situația din punctul de vedere al vaccinării sau pe deținerea unei adeverințe specifice menționate la articolele 5, 6 și 7.

| (15) | Securitatea, autenticitatea, integritatea și valabilitatea adeverințelor care alcătuiesc
  certificatul UE COVID-19
  și conformitatea acestora cu legislația Uniunii privind protecția datelor sunt esențiale pentru acceptarea lor în toate statele membre. Prin urmare, este necesar să se instituie un cadru de încredere care să stabilească normele și infrastructura necesare pentru eliberarea și verificarea adeverințelor în mod fiabil și în condiții de siguranță.
  Infrastructura ar trebui dezvoltată, fiind favorizată în mod special utilizarea tehnologiei Uniunii, astfel încât să poată funcționa pe toate dispozitivele electronice, garantându-se, în același timp, că această infrastructură este protejată împotriva amenințărilor cibernetice. Cadrul de încredere ar trebui să garanteze faptul că verificarea unei adeverințe se poate face offline și fără a informa emitentul cu privire la verificare și, prin urmare, că nu se informează niciun emitent de adeverințe și nicio altă parte terță atunci când un deținător prezintă o adeverință.
  Cadrul de încredere ar trebui să se bazeze pe liniile directoare privind interoperabilitatea certificatelor de sănătate (9), adoptate la 12 martie 2021 de rețeaua de e-sănătate înființată în temeiul articolului 14 din Directiva 2011/24/UE (10).
  Prin urmare, cadrul de încredere ar trebui să se bazeze pe o infrastructură cu cheie publică, cu un lanț de încredere care să includă atât autoritățile din domeniul sănătății din statele membre, cât și entitățile individuale care eliberează adeverințele. Cadrul de încredere ar trebui să permită detectarea fraudelor, în special a falsificărilor. Ar trebui emisă o adeverință separată pentru fiecare vaccinare, test sau vindecare și nu ar trebui păstrat în certificat istoricul adeverințelor anterioare ale deținătorului. |
| --- | --- |

(15)

Securitatea, autenticitatea, integritatea și valabilitatea adeverințelor care alcătuiesc
  certificatul UE COVID-19
  și conformitatea acestora cu legislația Uniunii privind protecția datelor sunt esențiale pentru acceptarea lor în toate statele membre. Prin urmare, este necesar să se instituie un cadru de încredere care să stabilească normele și infrastructura necesare pentru eliberarea și verificarea adeverințelor în mod fiabil și în condiții de siguranță.
  Infrastructura ar trebui dezvoltată, fiind favorizată în mod special utilizarea tehnologiei Uniunii, astfel încât să poată funcționa pe toate dispozitivele electronice, garantându-se, în același timp, că această infrastructură este protejată împotriva amenințărilor cibernetice. Cadrul de încredere ar trebui să garanteze faptul că verificarea unei adeverințe se poate face offline și fără a informa emitentul cu privire la verificare și, prin urmare, că nu se informează niciun emitent de adeverințe și nicio altă parte terță atunci când un deținător prezintă o adeverință.
  Cadrul de încredere ar trebui să se bazeze pe liniile directoare privind interoperabilitatea certificatelor de sănătate (9), adoptate la 12 martie 2021 de rețeaua de e-sănătate înființată în temeiul articolului 14 din Directiva 2011/24/UE (10).
  Prin urmare, cadrul de încredere ar trebui să se bazeze pe o infrastructură cu cheie publică, cu un lanț de încredere care să includă atât autoritățile din domeniul sănătății din statele membre, cât și entitățile individuale care eliberează adeverințele. Cadrul de încredere ar trebui să permită detectarea fraudelor, în special a falsificărilor. Ar trebui emisă o adeverință separată pentru fiecare vaccinare, test sau vindecare și nu ar trebui păstrat în certificat istoricul adeverințelor anterioare ale deținătorului.

| (16) | În temeiul prezentului regulament,
  oricare din
  adeverințele care alcătuiesc
  certificatul UE COVID-19
  ar trebui să li se elibereze
  persoanelor
  , astfel cum se prevede la articolul 3 din Directiva 2004/38/CE, și anume cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora,
  inclusiv cetățenilor din țările și teritoriile de peste mări, astfel cum se prevede la articolul 355 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE
  ), indiferent de cetățenie, de către statul membru în care s-a efectuat vaccinarea sau testul sau de către statul în care se află persoana vindecată. Dacă este relevant sau adecvat, adeverințele ar trebui să fie eliberate
  altei persoane
  în numele persoanei vaccinate, testate sau vindecate, de exemplu,
  tutorelui legal
  în numele persoanelor lipsite de capacitate juridică sau al părinților în numele copiilor lor. Nu ar trebui să fie necesar ca adeverințele să fie legalizate sau să facă obiectul
  oricăror
  altor formalități similare. |
| --- | --- |

(16)

În temeiul prezentului regulament,
  oricare din
  adeverințele care alcătuiesc
  certificatul UE COVID-19
  ar trebui să li se elibereze
  persoanelor
  , astfel cum se prevede la articolul 3 din Directiva 2004/38/CE, și anume cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora,
  inclusiv cetățenilor din țările și teritoriile de peste mări, astfel cum se prevede la articolul 355 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE
  ), indiferent de cetățenie, de către statul membru în care s-a efectuat vaccinarea sau testul sau de către statul în care se află persoana vindecată. Dacă este relevant sau adecvat, adeverințele ar trebui să fie eliberate
  altei persoane
  în numele persoanei vaccinate, testate sau vindecate, de exemplu,
  tutorelui legal
  în numele persoanelor lipsite de capacitate juridică sau al părinților în numele copiilor lor. Nu ar trebui să fie necesar ca adeverințele să fie legalizate sau să facă obiectul
  oricăror
  altor formalități similare.

| (16a) | Restricțiile legate de călătoriile transfrontaliere sunt deosebit de perturbatoare pentru persoanele care traversează frontierele zilnic sau frecvent pentru a merge la muncă sau la școală, pentru a vizita rude apropiate, pentru a solicita asistență medicală sau pentru a se ocupa de cei dragi. Certificatul UE COVID-19 ar trebui să faciliteze libera circulație a rezidenților frontalieri, a lucrătorilor transfrontalieri sezonieri, a lucrătorilor transfrontalieri temporari și a lucrătorilor din transporturi. |
| --- | --- |

(16a)

Restricțiile legate de călătoriile transfrontaliere sunt deosebit de perturbatoare pentru persoanele care traversează frontierele zilnic sau frecvent pentru a merge la muncă sau la școală, pentru a vizita rude apropiate, pentru a solicita asistență medicală sau pentru a se ocupa de cei dragi. Certificatul UE COVID-19 ar trebui să faciliteze libera circulație a rezidenților frontalieri, a lucrătorilor transfrontalieri sezonieri, a lucrătorilor transfrontalieri temporari și a lucrătorilor din transporturi.

| (16b) | Subliniind considerentul (14a) din prezentul regulament și punctele 6 și 19 din Recomandarea (UE) 2020/1475, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită particularităților regiunilor transfrontaliere, regiunilor ultraperiferice, exclavelor și zonelor izolate geografic, precum și necesității de a coopera la nivel local și regional, precum și persoanelor considerate a fi lucrători frontalieri, lucrători transfrontalieri și rezidenți ai zonei de la frontieră și care își au reședința într-un alt stat membru în care se întorc, de regulă, zilnic sau cel puțin o dată pe săptămână. [AM 18] |
| --- | --- |

(16b)

Subliniind considerentul (14a) din prezentul regulament și punctele 6 și 19 din Recomandarea (UE) 2020/1475, statele membre ar trebui să acorde o atenție deosebită particularităților regiunilor transfrontaliere, regiunilor ultraperiferice, exclavelor și zonelor izolate geografic, precum și necesității de a coopera la nivel local și regional, precum și persoanelor considerate a fi lucrători frontalieri, lucrători transfrontalieri și rezidenți ai zonei de la frontieră și care își au reședința într-un alt stat membru în care se întorc, de regulă, zilnic sau cel puțin o dată pe săptămână. [AM 18]

| (17) | Adeverințele care formează
  certificatul UE COVID-19
  ar putea să li se elibereze și resortisanților statelor Andorra, Monaco, San Marino și Vatican/Sfântul Scaun și rezidenților din statele menționate ▌. |
| --- | --- |

(17)

Adeverințele care formează
  certificatul UE COVID-19
  ar putea să li se elibereze și resortisanților statelor Andorra, Monaco, San Marino și Vatican/Sfântul Scaun și rezidenților din statele menționate ▌.

| (18) | ▌Acordurile privind libera circulație a persoanelor încheiate de Uniune și statele sale membre, pe de o parte, și anumite țări terțe, pe de altă parte, prevăd posibilitatea de a restricționa libera circulație din motive de sănătate publică. În cazul în care un astfel de acord nu conține un mecanism de încorporare a actelor Uniunii Europene, adeverințele eliberate beneficiarilor unor astfel de acorduri ar trebui să fie acceptate în condițiile prevăzute în prezentul regulament. Această acceptare ar trebui să fie condiționată de un act de punere în aplicare ce urmează să fie adoptat de Comisie care să stabilească faptul că respectiva țară terță eliberează adeverințe în conformitate cu prezentul regulament și a oferit asigurări oficiale potrivit cărora va accepta adeverințele eliberate de statele membre. |
| --- | --- |

(18)

▌Acordurile privind libera circulație a persoanelor încheiate de Uniune și statele sale membre, pe de o parte, și anumite țări terțe, pe de altă parte, prevăd posibilitatea de a restricționa libera circulație din motive de sănătate publică. În cazul în care un astfel de acord nu conține un mecanism de încorporare a actelor Uniunii Europene, adeverințele eliberate beneficiarilor unor astfel de acorduri ar trebui să fie acceptate în condițiile prevăzute în prezentul regulament. Această acceptare ar trebui să fie condiționată de un act de punere în aplicare ce urmează să fie adoptat de Comisie care să stabilească faptul că respectiva țară terță eliberează adeverințe în conformitate cu prezentul regulament și a oferit asigurări oficiale potrivit cărora va accepta adeverințele eliberate de statele membre.

| (19) | Regulamentul (UE) 2021/XXXX li se aplică resortisanților țărilor terțe care nu intră sub incidența prezentului regulament și a căror reședință sau ședere pe teritoriul unui stat căruia i se aplică regulamentul menționat este legală și care au dreptul de a călători în alte state în conformitate cu dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(19)

Regulamentul (UE) 2021/XXXX li se aplică resortisanților țărilor terțe care nu intră sub incidența prezentului regulament și a căror reședință sau ședere pe teritoriul unui stat căruia i se aplică regulamentul menționat este legală și care au dreptul de a călători în alte state în conformitate cu dreptul Uniunii.

| (20) | Cadrul care urmează să fie instituit în sensul prezentului regulament ar trebui să urmărească asigurarea coerenței cu inițiativele mondiale
  sau cu inițiative similare cu țările terțe cu care Uniunea Europeană a încheiat parteneriate strânse,
  ▌la care participă OMS
  și Organizația Aviației Civile Internaționale
  . Acesta ar trebui să includă, atunci când este posibil, interoperabilitatea dintre sistemele tehnologice instituite la nivel mondial și sistemele instituite în scopul prezentului regulament pentru a facilita libera circulație pe teritoriul Uniunii, inclusiv prin participarea la o infrastructură-cheie publică sau prin schimbul bilateral de chei publice. Pentru a facilita dreptul la liberă circulație al cetățenilor Uniunii vaccinați
  sau testați
  de țări terțe
  sau de țările și teritoriile de peste mări menționate la articolul 355 alineatul (2) din TFUE sau enumerate în anexa II la acesta sau de Insulele Feroe
  , prezentul regulament ar trebui să prevadă acceptarea adeverințelor eliberate de țările terțe
  , de țările și teritoriile de peste mări sau de Insulele Feroe
  cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora în cazul în care Comisia constată că aceste adeverințe sunt eliberate în conformitate cu standarde echivalente celor stabilite în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(20)

Cadrul care urmează să fie instituit în sensul prezentului regulament ar trebui să urmărească asigurarea coerenței cu inițiativele mondiale
  sau cu inițiative similare cu țările terțe cu care Uniunea Europeană a încheiat parteneriate strânse,
  ▌la care participă OMS
  și Organizația Aviației Civile Internaționale
  . Acesta ar trebui să includă, atunci când este posibil, interoperabilitatea dintre sistemele tehnologice instituite la nivel mondial și sistemele instituite în scopul prezentului regulament pentru a facilita libera circulație pe teritoriul Uniunii, inclusiv prin participarea la o infrastructură-cheie publică sau prin schimbul bilateral de chei publice. Pentru a facilita dreptul la liberă circulație al cetățenilor Uniunii vaccinați
  sau testați
  de țări terțe
  sau de țările și teritoriile de peste mări menționate la articolul 355 alineatul (2) din TFUE sau enumerate în anexa II la acesta sau de Insulele Feroe
  , prezentul regulament ar trebui să prevadă acceptarea adeverințelor eliberate de țările terțe
  , de țările și teritoriile de peste mări sau de Insulele Feroe
  cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora în cazul în care Comisia constată că aceste adeverințe sunt eliberate în conformitate cu standarde echivalente celor stabilite în temeiul prezentului regulament.

| (21) | În scopul de
  a facilita libera circulație și pentru a se asigura faptul că restricțiile privind libera circulație aflate în prezent în vigoare în timpul pandemiei de COVID-19 pot fi eliminate în mod coordonat, pe baza celor mai recente dovezi științifice
  și orientări puse la dispoziție de Comitetul pentru securitate sanitară, ECDC și Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA)
  , ar trebui să se instituie o adeverință interoperabilă de vaccinare. Această adeverință de vaccinare ar trebui să servească la confirmarea faptului că deținătorul a fost vaccinat împotriva COVID-19 într-un stat membru
  și ar trebui să permită ridicarea restricțiilor de călătorie
  . Adeverința ar trebui să conțină numai informațiile necesare pentru a-l identifica în mod clar pe deținător, precum și vaccinul împotriva COVID-19, numărul, data și locul vaccinării. Statele membre ar trebui să elibereze adeverințe de vaccinare persoanelor vaccinate cu vaccinuri care au primit o autorizație de introducere pe piață în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (11) ▌. |
| --- | --- |

(21)

În scopul de
  a facilita libera circulație și pentru a se asigura faptul că restricțiile privind libera circulație aflate în prezent în vigoare în timpul pandemiei de COVID-19 pot fi eliminate în mod coordonat, pe baza celor mai recente dovezi științifice
  și orientări puse la dispoziție de Comitetul pentru securitate sanitară, ECDC și Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA)
  , ar trebui să se instituie o adeverință interoperabilă de vaccinare. Această adeverință de vaccinare ar trebui să servească la confirmarea faptului că deținătorul a fost vaccinat împotriva COVID-19 într-un stat membru
  și ar trebui să permită ridicarea restricțiilor de călătorie
  . Adeverința ar trebui să conțină numai informațiile necesare pentru a-l identifica în mod clar pe deținător, precum și vaccinul împotriva COVID-19, numărul, data și locul vaccinării. Statele membre ar trebui să elibereze adeverințe de vaccinare persoanelor vaccinate cu vaccinuri care au primit o autorizație de introducere pe piață în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (11) ▌.

| (22) | Persoanele care au fost vaccinate înainte de data aplicării prezentului regulament, inclusiv în cadrul unui studiu clinic, ar trebui, de asemenea, să aibă
  dreptul
  de a obține o adeverință privind vaccinarea împotriva COVID-19 care să fie conformă dispozițiilor prezentului regulament. Totodată, statele membre ar trebui să aibă în continuare posibilitatea de a elibera dovezi ale vaccinării în alte formate pentru alte scopuri, în special în scopuri medicale. |
| --- | --- |

(22)

Persoanele care au fost vaccinate înainte de data aplicării prezentului regulament, inclusiv în cadrul unui studiu clinic, ar trebui, de asemenea, să aibă
  dreptul
  de a obține o adeverință privind vaccinarea împotriva COVID-19 care să fie conformă dispozițiilor prezentului regulament. Totodată, statele membre ar trebui să aibă în continuare posibilitatea de a elibera dovezi ale vaccinării în alte formate pentru alte scopuri, în special în scopuri medicale.

| (23) | În conformitate cu principiul nediscriminării
  , statele membre ar trebui, de asemenea, să elibereze astfel de adeverințe de vaccinare cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora care au fost vaccinați
  cu un vaccin împotriva COVID-19 care a primit o autorizație de introducere pe piață în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004
  într-o țară terță și să furnizeze dovezi fiabile în acest sens.
  Statele membre ar trebui, de asemenea, să poată elibera adeverințe de vaccinare cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora care au fost vaccinați cu un vaccin ce a fost înscris pe lista OMS privind utilizările de urgență și celor care furnizează dovezi fiabile în acest sens. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu principiul nediscriminării
  , statele membre ar trebui, de asemenea, să elibereze astfel de adeverințe de vaccinare cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora care au fost vaccinați
  cu un vaccin împotriva COVID-19 care a primit o autorizație de introducere pe piață în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004
  într-o țară terță și să furnizeze dovezi fiabile în acest sens.
  Statele membre ar trebui, de asemenea, să poată elibera adeverințe de vaccinare cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora care au fost vaccinați cu un vaccin ce a fost înscris pe lista OMS privind utilizările de urgență și celor care furnizează dovezi fiabile în acest sens.

| (24) | La 27 ianuarie 2021, rețeaua de e-sănătate a adoptat orientări privind dovada vaccinării în scopuri medicale, pe care le-a actualizat la 12 martie 2021 (12). Aceste orientări, în special standardele de coduri preferate, ar trebui să stea la baza specificațiilor tehnice adoptate în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(24)

La 27 ianuarie 2021, rețeaua de e-sănătate a adoptat orientări privind dovada vaccinării în scopuri medicale, pe care le-a actualizat la 12 martie 2021 (12). Aceste orientări, în special standardele de coduri preferate, ar trebui să stea la baza specificațiilor tehnice adoptate în sensul prezentului regulament.

| (25) | În prezent, mai multe state membre scutesc deja persoanele vaccinate de obligația respectării anumitor restricții privind libera circulație pe teritoriul Uniunii. ▌
  Statele membre ar trebui să accepte
  dovada vaccinării pentru a elimina restricțiile privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea COVID-19, cum ar fi cerințele de a sta în carantină/autoizolare sau de a efectua un test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2,
  și
  ar trebui să aibă obligația de a accepta, în aceleași condiții, adeverințele valabile de vaccinare eliberate de alte state membre în conformitate cu prezentul regulament. Această acceptare ar trebui să aibă loc în aceleași condiții, ceea ce înseamnă că, de exemplu, în cazul în care un stat membru consideră că este suficientă administrarea unei singure doze dintr-un vaccin, ar trebui să considere la fel și în cazul deținătorilor unei adeverințe de vaccinare care indică o singură doză a aceluiași vaccin. Din motive de sănătate publică, această obligație ar trebui să se limiteze la persoanele care au fost vaccinate împotriva COVID-19 cu vaccinuri care au primit o autorizație de introducere pe piață în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004 ▌
  sau cu vaccinuri
  care au fost înscrise pe lista OMS privind utilizările de urgență. |
| --- | --- |

(25)

În prezent, mai multe state membre scutesc deja persoanele vaccinate de obligația respectării anumitor restricții privind libera circulație pe teritoriul Uniunii. ▌
  Statele membre ar trebui să accepte
  dovada vaccinării pentru a elimina restricțiile privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea COVID-19, cum ar fi cerințele de a sta în carantină/autoizolare sau de a efectua un test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2,
  și
  ar trebui să aibă obligația de a accepta, în aceleași condiții, adeverințele valabile de vaccinare eliberate de alte state membre în conformitate cu prezentul regulament. Această acceptare ar trebui să aibă loc în aceleași condiții, ceea ce înseamnă că, de exemplu, în cazul în care un stat membru consideră că este suficientă administrarea unei singure doze dintr-un vaccin, ar trebui să considere la fel și în cazul deținătorilor unei adeverințe de vaccinare care indică o singură doză a aceluiași vaccin. Din motive de sănătate publică, această obligație ar trebui să se limiteze la persoanele care au fost vaccinate împotriva COVID-19 cu vaccinuri care au primit o autorizație de introducere pe piață în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004 ▌
  sau cu vaccinuri
  care au fost înscrise pe lista OMS privind utilizările de urgență.

| (26) | Este necesar să se prevină
  orice fel de discriminare (directă sau indirectă)
  împotriva persoanelor care nu sunt vaccinate, de exemplu, din motive medicale sau deoarece acestea nu fac parte din grupul-țintă pentru care vaccinul este
  administrat
  în prezent sau deoarece nu au avut încă posibilitatea să fie vaccinate sau au ales să nu se vaccineze
  sau în cazul în care nu este disponibil încă un vaccin pentru anumite categorii de vârstă, precum în cazul copiilor
  . Prin urmare, deținerea unei adeverințe de vaccinare sau deținerea unei adeverințe de vaccinare care indică un anumit vaccin nu ar trebui să fie o condiție prealabilă pentru exercitarea dreptului la liberă circulație ▌și nu poate fi o condiție prealabilă pentru
  libera circulație în interiorul Uniunii și pentru
  utilizarea serviciilor de transport transfrontalier de călători, cum ar fi companiile aeriene, trenurile, autocarele, feriboturile
  sau orice alt mijloc de transport
  . |
| --- | --- |

(26)

Este necesar să se prevină
  orice fel de discriminare (directă sau indirectă)
  împotriva persoanelor care nu sunt vaccinate, de exemplu, din motive medicale sau deoarece acestea nu fac parte din grupul-țintă pentru care vaccinul este
  administrat
  în prezent sau deoarece nu au avut încă posibilitatea să fie vaccinate sau au ales să nu se vaccineze
  sau în cazul în care nu este disponibil încă un vaccin pentru anumite categorii de vârstă, precum în cazul copiilor
  . Prin urmare, deținerea unei adeverințe de vaccinare sau deținerea unei adeverințe de vaccinare care indică un anumit vaccin nu ar trebui să fie o condiție prealabilă pentru exercitarea dreptului la liberă circulație ▌și nu poate fi o condiție prealabilă pentru
  libera circulație în interiorul Uniunii și pentru
  utilizarea serviciilor de transport transfrontalier de călători, cum ar fi companiile aeriene, trenurile, autocarele, feriboturile
  sau orice alt mijloc de transport
  .

| (26a) | Vaccinurile împotriva COVID-19 trebuie să fie produse la scară largă, să aibă prețuri accesibile, să fie alocate la nivel mondial astfel încât să fie disponibile acolo unde este necesar și să fie furnizate pe scară largă în comunitățile locale. [AM 21/rev] |
| --- | --- |

(26a)

Vaccinurile împotriva COVID-19 trebuie să fie produse la scară largă, să aibă prețuri accesibile, să fie alocate la nivel mondial astfel încât să fie disponibile acolo unde este necesar și să fie furnizate pe scară largă în comunitățile locale. [AM 21/rev]

| (26b) | Combaterea pandemiei de COVID-19 reprezintă o condiție prealabilă pentru redresarea socială și economică și pentru eficacitatea planurilor naționale de redresare. Dezvoltarea vaccinurilor împotriva COVID-19 este esențială. Problemele legate de cazurile grave de nerespectare a termenelor de producție și de livrare sunt foarte îngrijorătoare. [AM 22/rev] |
| --- | --- |

(26b)

Combaterea pandemiei de COVID-19 reprezintă o condiție prealabilă pentru redresarea socială și economică și pentru eficacitatea planurilor naționale de redresare. Dezvoltarea vaccinurilor împotriva COVID-19 este esențială. Problemele legate de cazurile grave de nerespectare a termenelor de producție și de livrare sunt foarte îngrijorătoare. [AM 22/rev]

| (27) | Multe state membre le-au solicitat persoanelor care călătoresc pe teritoriul lor să efectueze, înainte sau după sosire, un test pentru depistarea infecției cu virusul SARSCoV-2. La începutul pandemiei de COVID-19, statele membre s-au bazat de obicei pe testul de reacție polimerazică în lanț-revers transcriptază (RT-PCR), care este un test de amplificare a acidului nucleic (NAAT) pentru diagnosticarea COVID19, pe care OMS și ECDC îl consideră a fi standardul de referință, și anume cea mai fiabilă metodologie de testare a cazurilor și a contacților (13). Pe parcursul pandemiei, pe piața europeană a devenit disponibilă o nouă generație de teste mai rapide și mai ieftine, așa-numitele teste antigenice rapide, care detectează prezența unor proteine virale (antigeni) pentru a depista faptul că există o infecție. La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1743 a Comisiei privind utilizarea testelor antigenice rapide în diagnosticarea infecției cu SARS-CoV-2 (14). |
| --- | --- |

(27)

Multe state membre le-au solicitat persoanelor care călătoresc pe teritoriul lor să efectueze, înainte sau după sosire, un test pentru depistarea infecției cu virusul SARSCoV-2. La începutul pandemiei de COVID-19, statele membre s-au bazat de obicei pe testul de reacție polimerazică în lanț-revers transcriptază (RT-PCR), care este un test de amplificare a acidului nucleic (NAAT) pentru diagnosticarea COVID19, pe care OMS și ECDC îl consideră a fi standardul de referință, și anume cea mai fiabilă metodologie de testare a cazurilor și a contacților (13). Pe parcursul pandemiei, pe piața europeană a devenit disponibilă o nouă generație de teste mai rapide și mai ieftine, așa-numitele teste antigenice rapide, care detectează prezența unor proteine virale (antigeni) pentru a depista faptul că există o infecție. La 18 noiembrie 2020, Comisia a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1743 a Comisiei privind utilizarea testelor antigenice rapide în diagnosticarea infecției cu SARS-CoV-2 (14).

| (28) | La 22 ianuarie 2021, Consiliul a adoptat Recomandarea 2021/C 24/01 a Consiliului privind un cadru comun pentru utilizarea și validarea testelor antigenice rapide și pentru recunoașterea reciprocă a rezultatelor testelor pentru COVID-19 în UE (15), care prevede elaborarea unei liste comune a testelor antigenice rapide pentru diagnosticarea COVID-19. Pe această bază, Comitetul pentru securitate sanitară a convenit, la 18 februarie 2021, asupra unei liste comune a testelor antigenice rapide pentru diagnosticarea COVID-19, asupra unei selecții de teste antigenice rapide în cazul cărora statele membre își vor recunoaște reciproc rezultatele și asupra unui set standardizat comun de date care trebuie să fie incluse în adeverințele privind rezultatele testelor pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2 (16). |
| --- | --- |

(28)

La 22 ianuarie 2021, Consiliul a adoptat Recomandarea 2021/C 24/01 a Consiliului privind un cadru comun pentru utilizarea și validarea testelor antigenice rapide și pentru recunoașterea reciprocă a rezultatelor testelor pentru COVID-19 în UE (15), care prevede elaborarea unei liste comune a testelor antigenice rapide pentru diagnosticarea COVID-19. Pe această bază, Comitetul pentru securitate sanitară a convenit, la 18 februarie 2021, asupra unei liste comune a testelor antigenice rapide pentru diagnosticarea COVID-19, asupra unei selecții de teste antigenice rapide în cazul cărora statele membre își vor recunoaște reciproc rezultatele și asupra unui set standardizat comun de date care trebuie să fie incluse în adeverințele privind rezultatele testelor pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2 (16).

| (29) | În pofida acestor eforturi comune,
  persoanele
  care își exercită dreptul la liberă circulație se confruntă în continuare cu probleme atunci când încearcă să utilizeze rezultatul unui test obținut într-un alt stat membru. Aceste probleme sunt adesea legate de limba în care este furnizat rezultatul testului, ▌de lipsa de încredere în autenticitatea documentului prezentat
  și de costurile testelor
  . |
| --- | --- |

(29)

În pofida acestor eforturi comune,
  persoanele
  care își exercită dreptul la liberă circulație se confruntă în continuare cu probleme atunci când încearcă să utilizeze rezultatul unui test obținut într-un alt stat membru. Aceste probleme sunt adesea legate de limba în care este furnizat rezultatul testului, ▌de lipsa de încredere în autenticitatea documentului prezentat
  și de costurile testelor
  .

| (30) | Pentru a îmbunătăți acceptarea rezultatelor testelor efectuate într-un alt stat membru atunci când se prezintă astfel de rezultate în scopul exercitării liberei circulații, ar trebui să se instituie o adeverință de testare interoperabilă, care să conțină informațiile
  strict
  necesare pentru identificarea în mod clar a deținătorului, precum și tipul, data și rezultatul testului pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2. Pentru a se asigura fiabilitatea rezultatului testului, numai rezultatele testelor NAAT și ale testelor antigenice rapide incluse în lista stabilită pe baza Recomandării 2021/C 24/01 a Consiliului ar trebui să fie eligibile pentru a fi incluse într-o adeverință de testare eliberată în temeiul prezentului regulament. Setul standardizat comun de date care trebuie să fie incluse în adeverințele privind rezultatele testelor pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2, set convenit de Comitetul pentru securitate sanitară pe baza Recomandării 2021/C 24/01 a Consiliului, în special standardele de coduri preferate, ar trebui să stea la baza specificațiilor tehnice adoptate în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a îmbunătăți acceptarea rezultatelor testelor efectuate într-un alt stat membru atunci când se prezintă astfel de rezultate în scopul exercitării liberei circulații, ar trebui să se instituie o adeverință de testare interoperabilă, care să conțină informațiile
  strict
  necesare pentru identificarea în mod clar a deținătorului, precum și tipul, data și rezultatul testului pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2. Pentru a se asigura fiabilitatea rezultatului testului, numai rezultatele testelor NAAT și ale testelor antigenice rapide incluse în lista stabilită pe baza Recomandării 2021/C 24/01 a Consiliului ar trebui să fie eligibile pentru a fi incluse într-o adeverință de testare eliberată în temeiul prezentului regulament. Setul standardizat comun de date care trebuie să fie incluse în adeverințele privind rezultatele testelor pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2, set convenit de Comitetul pentru securitate sanitară pe baza Recomandării 2021/C 24/01 a Consiliului, în special standardele de coduri preferate, ar trebui să stea la baza specificațiilor tehnice adoptate în sensul prezentului regulament.

| (31) | Adeverințele de testare eliberate de statele membre în conformitate cu prezentul regulament ar trebui să fie acceptate de statele membre care solicită dovada unui test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2 în
  scopul ridicării
  restricțiilor privind libera circulație instituite pentru a limita răspândirea COVID-19. |
| --- | --- |

(31)

Adeverințele de testare eliberate de statele membre în conformitate cu prezentul regulament ar trebui să fie acceptate de statele membre care solicită dovada unui test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2 în
  scopul ridicării
  restricțiilor privind libera circulație instituite pentru a limita răspândirea COVID-19.

| (31a) | Anticorpii împotriva SARS-CoV-2 sunt produși fie în urma unei infecții naturale, cu sau fără o boală clinică, fie în urma vaccinării. Deși nu dispunem încă de date definitive cu privire la persistența acestor anticorpi după vaccinare, există numeroase dovezi că anticorpii dezvoltați în mod natural pot fi detectați timp de câteva luni după infecție. Prin urmare, testele de detectare a anticorpilor permit identificarea persoanelor care au fost infectate anterior și care ar fi putut declanșa un răspuns imun și, în consecință, au o probabilitate foarte scăzută de a se infecta din nou sau de a infecta alte persoane. |
| --- | --- |

(31a)

Anticorpii împotriva SARS-CoV-2 sunt produși fie în urma unei infecții naturale, cu sau fără o boală clinică, fie în urma vaccinării. Deși nu dispunem încă de date definitive cu privire la persistența acestor anticorpi după vaccinare, există numeroase dovezi că anticorpii dezvoltați în mod natural pot fi detectați timp de câteva luni după infecție. Prin urmare, testele de detectare a anticorpilor permit identificarea persoanelor care au fost infectate anterior și care ar fi putut declanșa un răspuns imun și, în consecință, au o probabilitate foarte scăzută de a se infecta din nou sau de a infecta alte persoane.

| (32) | Conform dovezilor existente, este posibil ca persoanele care s-au vindecat de COVID19 să aibă în continuare, pentru o anumită perioadă după debutul simptomelor, rezultate pozitive atunci când efectuează teste pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2 (17). În cazul în care aceste persoane trebuie să efectueze un test atunci când doresc să își exercite dreptul la liberă circulație, ele pot fi astfel împiedicate efectiv să călătorească, în pofida faptului că nu mai sunt infectate.
  În scopul de
  a facilita libera circulație și
  de
  a se asigura faptul că restricțiile privind libera circulație aflate în prezent în vigoare în timpul pandemiei de COVID-19 pot fi eliminate în mod coordonat, pe baza celor mai recente dovezi științifice disponibile, ar trebui să se instituie o adeverință interoperabilă de vindecare, care să conțină informațiile necesare pentru identificarea clară a persoanei în cauză și data unui test pozitiv efectuat anterior pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2. ▌Conform ECDC, dovezile recente arată că, în pofida excreției virale a SARS-CoV-2 viabil între zece și douăzeci de zile de la debutul simptomelor, studii epidemiologice convingătoare nu au reușit să demonstreze transmiterea ulterioară a bolii după zece zile.
  Cu toate acestea, ar trebui să se aplice în continuare principiul precauției.
  Comisia ar trebui să fie împuternicită să modifice
  perioada de valabilitate, atât începutul, cât și sfârșitul acesteia
  , pe baza orientărilor Comitetului pentru securitate sanitară sau a orientărilor ECDC, care studiază îndeaproape baza de date concrete privind durata imunității dobândite după vindecare.
  În plus, în cazul în care sunt asimptomatice, persoanele ar trebui să aibă posibilitatea de a se supune unui test foarte specific de detectare a antigenului spike. |
| --- | --- |

(32)

Conform dovezilor existente, este posibil ca persoanele care s-au vindecat de COVID19 să aibă în continuare, pentru o anumită perioadă după debutul simptomelor, rezultate pozitive atunci când efectuează teste pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2 (17). În cazul în care aceste persoane trebuie să efectueze un test atunci când doresc să își exercite dreptul la liberă circulație, ele pot fi astfel împiedicate efectiv să călătorească, în pofida faptului că nu mai sunt infectate.
  În scopul de
  a facilita libera circulație și
  de
  a se asigura faptul că restricțiile privind libera circulație aflate în prezent în vigoare în timpul pandemiei de COVID-19 pot fi eliminate în mod coordonat, pe baza celor mai recente dovezi științifice disponibile, ar trebui să se instituie o adeverință interoperabilă de vindecare, care să conțină informațiile necesare pentru identificarea clară a persoanei în cauză și data unui test pozitiv efectuat anterior pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2. ▌Conform ECDC, dovezile recente arată că, în pofida excreției virale a SARS-CoV-2 viabil între zece și douăzeci de zile de la debutul simptomelor, studii epidemiologice convingătoare nu au reușit să demonstreze transmiterea ulterioară a bolii după zece zile.
  Cu toate acestea, ar trebui să se aplice în continuare principiul precauției.
  Comisia ar trebui să fie împuternicită să modifice
  perioada de valabilitate, atât începutul, cât și sfârșitul acesteia
  , pe baza orientărilor Comitetului pentru securitate sanitară sau a orientărilor ECDC, care studiază îndeaproape baza de date concrete privind durata imunității dobândite după vindecare.
  În plus, în cazul în care sunt asimptomatice, persoanele ar trebui să aibă posibilitatea de a se supune unui test foarte specific de detectare a antigenului spike.

| (33) | În prezent, mai multe state membre scutesc deja persoanele vindecate de obligația respectării anumitor restricții privind libera circulație pe teritoriul Uniunii. ▌
  Statele membre ar trebui să accepte dovada vindecării
  pentru a elimina restricțiile privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, cu scopul de a limita răspândirea
  SARS-CoV-2
  , cum ar fi cerințele de a sta în carantină/autoizolare sau de a efectua un test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2,
  și
  ar trebui să aibă obligația de a accepta, în aceleași condiții, adeverințele valabile de vindecare eliberate de alte state membre în conformitate cu prezentul regulament. Rețeaua de e-sănătate, în colaborare cu Comitetul pentru securitate sanitară, lucrează, de asemenea, la elaborarea unor orientări privind adeverințele de vindecare și seturile de date aferente. |
| --- | --- |

(33)

În prezent, mai multe state membre scutesc deja persoanele vindecate de obligația respectării anumitor restricții privind libera circulație pe teritoriul Uniunii. ▌
  Statele membre ar trebui să accepte dovada vindecării
  pentru a elimina restricțiile privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, cu scopul de a limita răspândirea
  SARS-CoV-2
  , cum ar fi cerințele de a sta în carantină/autoizolare sau de a efectua un test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2,
  și
  ar trebui să aibă obligația de a accepta, în aceleași condiții, adeverințele valabile de vindecare eliberate de alte state membre în conformitate cu prezentul regulament. Rețeaua de e-sănătate, în colaborare cu Comitetul pentru securitate sanitară, lucrează, de asemenea, la elaborarea unor orientări privind adeverințele de vindecare și seturile de date aferente.

| (34) | Pentru a putea obține rapid o poziție comună, Comisia ar trebui să poată solicita Comitetului pentru securitate sanitară, instituit prin articolul 17 din Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (18), să emită orientări cu privire la dovezile științifice disponibile privind efectele evenimentelor medicale documentate în adeverințele instituite în conformitate cu prezentul regulament, inclusiv eficacitatea și durata imunității conferite de vaccinurile împotriva COVID-19, dacă vaccinurile previn infecția asimptomatică și transmiterea virusului, situația persoanelor care s-au vindecat după ce au fost infectate cu virusul și impactul variantelor noi ale virusului SARS-CoV-2 asupra persoanelor care au fost vaccinate sau deja
  infectate
  .
  Aceste informații ar putea sta, de asemenea, la baza recomandărilor Consiliului care urmăresc să faciliteze o abordare coordonată a ridicării restricțiilor privind libera circulație a deținătorilor de adeverințe. |
| --- | --- |

(34)

Pentru a putea obține rapid o poziție comună, Comisia ar trebui să poată solicita Comitetului pentru securitate sanitară, instituit prin articolul 17 din Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (18), să emită orientări cu privire la dovezile științifice disponibile privind efectele evenimentelor medicale documentate în adeverințele instituite în conformitate cu prezentul regulament, inclusiv eficacitatea și durata imunității conferite de vaccinurile împotriva COVID-19, dacă vaccinurile previn infecția asimptomatică și transmiterea virusului, situația persoanelor care s-au vindecat după ce au fost infectate cu virusul și impactul variantelor noi ale virusului SARS-CoV-2 asupra persoanelor care au fost vaccinate sau deja
  infectate
  .
  Aceste informații ar putea sta, de asemenea, la baza recomandărilor Consiliului care urmăresc să faciliteze o abordare coordonată a ridicării restricțiilor privind libera circulație a deținătorilor de adeverințe.

| (35) | Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a adeverințelor în temeiul cadrului de încredere instituit de prezentul regulament, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (19). |
| --- | --- |

(35)

Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a adeverințelor în temeiul cadrului de încredere instituit de prezentul regulament, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (19).

| (36) | Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile atunci când, în cazuri justificate în mod corespunzător referitoare la specificațiile tehnice necesare pentru instituirea adeverințelor interoperabile, motive imperioase de urgență impun acest lucru sau atunci când devin disponibile noi dovezi științifice. |
| --- | --- |

(36)

Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile atunci când, în cazuri justificate în mod corespunzător referitoare la specificațiile tehnice necesare pentru instituirea adeverințelor interoperabile, motive imperioase de urgență impun acest lucru sau atunci când devin disponibile noi dovezi științifice.

| (37) | Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (20) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal efectuate în cadrul punerii în aplicare a prezentului regulament. Prezentul regulament stabilește temeiul juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, în sensul articolului 6 alineatul (1) litera (c) și al articolului 9 alineatul (2) litera (g) din Regulamentul (UE) 2016/679, necesare pentru eliberarea și verificarea adeverințelor interoperabile prevăzute în prezentul regulament. ▌Prezentul regulamentul nu reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal referitoare la documentarea unui eveniment de vaccinare, testare sau vindecare în alte scopuri, cum ar fi scopurile de farmacovigilență sau de ținere a unor evidențe medicale personale individuale. Temeiul juridic pentru prelucrarea în alte scopuri trebuie să fie prevăzut în legislația națională, care trebuie să respecte legislația Uniunii privind protecția datelor. |
| --- | --- |

(37)

Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (20) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal efectuate în cadrul punerii în aplicare a prezentului regulament. Prezentul regulament stabilește temeiul juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, în sensul articolului 6 alineatul (1) litera (c) și al articolului 9 alineatul (2) litera (g) din Regulamentul (UE) 2016/679, necesare pentru eliberarea și verificarea adeverințelor interoperabile prevăzute în prezentul regulament. ▌Prezentul regulamentul nu reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal referitoare la documentarea unui eveniment de vaccinare, testare sau vindecare în alte scopuri, cum ar fi scopurile de farmacovigilență sau de ținere a unor evidențe medicale personale individuale. Temeiul juridic pentru prelucrarea în alte scopuri trebuie să fie prevăzut în legislația națională, care trebuie să respecte legislația Uniunii privind protecția datelor.

| (38) | În conformitate cu principiul reducerii la minimum a datelor cu caracter personal, adeverințele ar trebui să conțină numai datele cu caracter personal
  strict
  necesare pentru a facilita exercitarea dreptului la liberă circulație pe teritoriul Uniunii în timpul pandemiei de COVID-19. Categoriile specifice de date cu caracter personal și câmpurile de date care trebuie incluse în adeverințe ar trebui stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu principiul reducerii la minimum a datelor cu caracter personal, adeverințele ar trebui să conțină numai datele cu caracter personal
  strict
  necesare pentru a facilita exercitarea dreptului la liberă circulație pe teritoriul Uniunii în timpul pandemiei de COVID-19. Categoriile specifice de date cu caracter personal și câmpurile de date care trebuie incluse în adeverințe ar trebui stabilite în prezentul regulament.

| (39) | În sensul prezentului regulament,
  nu este necesar ca
  datele cu caracter personal
  să fie
  transmise/
  să facă
  obiectul unor schimburi la nivel transfrontalier ▌.
  În conformitate cu abordarea infrastructurilor cu cheie publică, numai cheile publice ale emitenților trebuie să fie transferate sau accesate la nivel transfrontalier, proces ce va fi asigurat de un portal de interoperabilitate creat și gestionat de Comisie.
  În special,
  prezența adeverinței în combinație cu cheia publică a emitentului
  ar trebui să permită verificarea autenticității
  și


  integrității
  adeverinței
  și detectarea fraudei
  .
  În conformitate cu principiul protecției implicite a datelor, ar trebui utilizate tehnici de verificare care nu necesită transmiterea datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(39)

În sensul prezentului regulament,
  nu este necesar ca
  datele cu caracter personal
  să fie
  transmise/
  să facă
  obiectul unor schimburi la nivel transfrontalier ▌.
  În conformitate cu abordarea infrastructurilor cu cheie publică, numai cheile publice ale emitenților trebuie să fie transferate sau accesate la nivel transfrontalier, proces ce va fi asigurat de un portal de interoperabilitate creat și gestionat de Comisie.
  În special,
  prezența adeverinței în combinație cu cheia publică a emitentului
  ar trebui să permită verificarea autenticității
  și


  integrității
  adeverinței
  și detectarea fraudei
  .
  În conformitate cu principiul protecției implicite a datelor, ar trebui utilizate tehnici de verificare care nu necesită transmiterea datelor cu caracter personal.

| (40) | Prezentul regulament
  interzice
  păstrarea datelor cu caracter personal obținute din adeverință de către statul membru de destinație sau de către operatorii de servicii de transport transfrontalier de călători ▌.
  Prezentul regulament nu creează un temei juridic pentru înființarea niciunei arhive de baze de date la nivelul statelor membre sau al Uniunii sau prin intermediul infrastructurii digitale a cadrului de încredere. |
| --- | --- |

(40)

Prezentul regulament
  interzice
  păstrarea datelor cu caracter personal obținute din adeverință de către statul membru de destinație sau de către operatorii de servicii de transport transfrontalier de călători ▌.
  Prezentul regulament nu creează un temei juridic pentru înființarea niciunei arhive de baze de date la nivelul statelor membre sau al Uniunii sau prin intermediul infrastructurii digitale a cadrului de încredere.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (41a) | O comunicare clară, completă și în timp util a informațiilor adresate publicului cu privire la eliberarea, utilizarea și acceptarea fiecărui tip de adeverință care alcătuiește certificatul UE COVID-19 este esențială pentru a asigura previzibilitatea călătoriilor și securitatea juridică. Comisia ar trebui să sprijine eforturile statelor membre în această privință, de exemplu prin punerea la dispoziție a informațiilor furnizate de statele membre pe platforma web „Re-open EU”. |
| --- | --- |

(41a)

O comunicare clară, completă și în timp util a informațiilor adresate publicului cu privire la eliberarea, utilizarea și acceptarea fiecărui tip de adeverință care alcătuiește certificatul UE COVID-19 este esențială pentru a asigura previzibilitatea călătoriilor și securitatea juridică. Comisia ar trebui să sprijine eforturile statelor membre în această privință, de exemplu prin punerea la dispoziție a informațiilor furnizate de statele membre pe platforma web „Re-open EU”.

| (42) | În conformitate cu Recomandarea (UE) 2020/1475, orice restricții privind libera circulație a persoanelor pe teritoriul Uniunii instituite pentru a limita răspândirea virusului SARS-CoV-2 ar trebui eliminate de îndată ce situația epidemiologică permite acest lucru. Această dispoziție este valabilă și în cazul obligațiilor de a prezenta alte documente decât cele prevăzute de dreptul Uniunii, în special de Directiva 2004/38/CE, cum ar fi adeverințele care fac obiectul prezentului regulament. ▌ |
| --- | --- |

(42)

În conformitate cu Recomandarea (UE) 2020/1475, orice restricții privind libera circulație a persoanelor pe teritoriul Uniunii instituite pentru a limita răspândirea virusului SARS-CoV-2 ar trebui eliminate de îndată ce situația epidemiologică permite acest lucru. Această dispoziție este valabilă și în cazul obligațiilor de a prezenta alte documente decât cele prevăzute de dreptul Uniunii, în special de Directiva 2004/38/CE, cum ar fi adeverințele care fac obiectul prezentului regulament. ▌

| (43) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice timp de 12 luni de la data intrării sale în vigoare. La patru luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament și cel târziu cu 3 luni înainte de încetarea aplicării sale,
  Comisia ar trebui
  să prezinte Parlamentului European și Consiliului
  un raport
  privind aplicarea prezentului regulament, inclusiv privind impactul său asupra liberei circulații, a drepturilor fundamentale și a protecției datelor cu caracter personal, precum și o evaluare a celor mai recente tehnologii de vaccinare și testare și a utilizărilor certificatului UE COVID-19 de către statele membre în scopuri care nu sunt prevăzute de prezentul regulament, ci fondate pe dreptul intern
  . |
| --- | --- |

(43)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice timp de 12 luni de la data intrării sale în vigoare. La patru luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament și cel târziu cu 3 luni înainte de încetarea aplicării sale,
  Comisia ar trebui
  să prezinte Parlamentului European și Consiliului
  un raport
  privind aplicarea prezentului regulament, inclusiv privind impactul său asupra liberei circulații, a drepturilor fundamentale și a protecției datelor cu caracter personal, precum și o evaluare a celor mai recente tehnologii de vaccinare și testare și a utilizărilor certificatului UE COVID-19 de către statele membre în scopuri care nu sunt prevăzute de prezentul regulament, ci fondate pe dreptul intern
  .

| (44) | Pentru a ține seama de situația epidemiologică și de progresele înregistrate în ceea ce privește limitarea răspândirii pandemiei de COVID-19 și pentru a se asigura interoperabilitatea cu standardele internaționale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește aplicarea anumitor articole ale prezentului regulament ▌. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (21). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a ține seama de situația epidemiologică și de progresele înregistrate în ceea ce privește limitarea răspândirii pandemiei de COVID-19 și pentru a se asigura interoperabilitatea cu standardele internaționale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește aplicarea anumitor articole ale prezentului regulament ▌. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (21). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (45) | Dat fiind faptul că obiectivele prezentului regulament, și anume facilitarea liberei circulații pe teritoriul Uniunii în timpul pandemiei de COVID-19 prin instituirea unor adeverințe interoperabile referitoare la situația, din punctul de vedere al vaccinării, al testării și al vindecării, a deținătorului adeverinței, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de fiecare stat membru în parte, ci, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(45)

Dat fiind faptul că obiectivele prezentului regulament, și anume facilitarea liberei circulații pe teritoriul Uniunii în timpul pandemiei de COVID-19 prin instituirea unor adeverințe interoperabile referitoare la situația, din punctul de vedere al vaccinării, al testării și al vindecării, a deținătorului adeverinței, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de fiecare stat membru în parte, ci, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (46) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale („carta”), inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, dreptul la egalitate în fața legii și la nediscriminare, dreptul la liberă circulație și dreptul la o cale de atac eficientă. Statele membre ar trebui să respecte dispozițiile cartei atunci când pun în aplicare prezentul regulament. |
| --- | --- |

(46)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale („carta”), inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, dreptul la egalitate în fața legii și la nediscriminare, dreptul la liberă circulație și dreptul la o cale de atac eficientă. Statele membre ar trebui să respecte dispozițiile cartei atunci când pun în aplicare prezentul regulament.

| (46a) | În măsura în care statele membre decid să solicite adeverințe digitale naționale în alte scopuri decât libera circulație la nivel național, acestea ar trebui să fie interoperabile cu certificatul UE COVID-19 și să respecte garanțiile acestuia, astfel cum sunt definite în prezentul regulament, în special pentru a asigura nediscriminarea între diferitele naționalități, nediscriminarea între diferitele adeverințe, standarde ridicate de protecție a datelor și pentru a evita fragmentarea. |
| --- | --- |

(46a)

În măsura în care statele membre decid să solicite adeverințe digitale naționale în alte scopuri decât libera circulație la nivel național, acestea ar trebui să fie interoperabile cu certificatul UE COVID-19 și să respecte garanțiile acestuia, astfel cum sunt definite în prezentul regulament, în special pentru a asigura nediscriminarea între diferitele naționalități, nediscriminarea între diferitele adeverințe, standarde ridicate de protecție a datelor și pentru a evita fragmentarea.

| (46b) | Statele membre nu ar trebui să restrângă accesul la serviciile publice pentru persoanele care nu dețin adeverințele care intră sub incidența prezentului regulament. |
| --- | --- |

(46b)

Statele membre nu ar trebui să restrângă accesul la serviciile publice pentru persoanele care nu dețin adeverințele care intră sub incidența prezentului regulament.

| (46c) | În termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, se publică o listă a tuturor entităților prevăzute să acționeze în calitate de operatori, persoane împuternicite de operatori și destinatari ai datelor în statul membru respectiv pentru a permite cetățenilor Uniunii care utilizează certificatul UE COVID-19 să cunoască identitatea entității la care pot apela pentru exercitarea drepturilor lor în materie de protecție a datelor în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679, inclusiv, în special, a dreptului de a primi informații transparente cu privire la modalitățile în care persoana vizată își poate exercita drepturile în ceea ce privește prelucrarea datelor. |
| --- | --- |

(46c)

În termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, se publică o listă a tuturor entităților prevăzute să acționeze în calitate de operatori, persoane împuternicite de operatori și destinatari ai datelor în statul membru respectiv pentru a permite cetățenilor Uniunii care utilizează certificatul UE COVID-19 să cunoască identitatea entității la care pot apela pentru exercitarea drepturilor lor în materie de protecție a datelor în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679, inclusiv, în special, a dreptului de a primi informații transparente cu privire la modalitățile în care persoana vizată își poate exercita drepturile în ceea ce privește prelucrarea datelor.

| (47) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor
  (AEPD) și Comitetul european pentru protecția datelor (CEPD) au
  fost
  consultați
  în temeiul articolului 42 alineatul (
  2
  ) din Regulamentul (UE) 2018/1725 (22), |
| --- | --- |

(47)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor
  (AEPD) și Comitetul european pentru protecția datelor (CEPD) au
  fost
  consultați
  în temeiul articolului 42 alineatul (
  2
  ) din Regulamentul (UE) 2018/1725 (22),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament instituie un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile privind vaccinarea împotriva COVID-19, testarea pentru SARSCoV-2 și vindecarea de COVID-19
  pentru a facilita
  exercitarea de către deținătorii acestora a dreptului lor la liberă circulație în timpul pandemiei de COVID-19 („
  certificatul UE COVID-19
  ”).

Prezentul regulament asigură temeiul juridic pentru prelucrarea datelor cu caracter personal necesare pentru eliberarea acestor adeverințe și pentru prelucrarea informațiilor necesare în scopul de a confirma și de a verifica autenticitatea și valabilitatea acestor adeverințe
  în deplină conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679
  .

Nu se poate considera că acesta stabilește un drept sau o obligație directă sau indirectă a persoanelor de a se vaccina. [AM 9]

Prezentul regulament nici nu introduce, nici nu stabilește vreo formalitate sau vreo cerință suplimentară pentru exercitarea dreptului la liberă circulație sau a dreptului de intrare pe teritoriul statelor membre în temeiul Directivei 2004/38/CE și al Regulamentului (UE) 2016/399.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „deținător” înseamnă
  persoana căreia
  i s-a eliberat, în conformitate cu prezentul regulament, o adeverință interoperabilă care conține informații referitoare la situația sa, din punctul de vedere al vaccinării, al testării și/sau al vindecării; |
| --- | --- |

1.

„deținător” înseamnă
  persoana căreia
  i s-a eliberat, în conformitate cu prezentul regulament, o adeverință interoperabilă care conține informații referitoare la situația sa, din punctul de vedere al vaccinării, al testării și/sau al vindecării;

| 2. | „
  certificatul UE COVID-19
  ” înseamnă o adeverință interoperabilă care conține informații referitoare la situația, din punctul de vedere al vaccinării, al testării și/sau al vindecării, a deținătorului adeverinței eliberate în contextul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

2.

„
  certificatul UE COVID-19
  ” înseamnă o adeverință interoperabilă care conține informații referitoare la situația, din punctul de vedere al vaccinării, al testării și/sau al vindecării, a deținătorului adeverinței eliberate în contextul pandemiei de COVID-19;

| 3. | „vaccin împotriva COVID-19” înseamnă un medicament imunologic indicat pentru imunizarea activă
  împotriva coronavirusului sindromului respirator acut sever 2 (SARS-CoV-2), care cauzează boala
  COVID-19; |
| --- | --- |

3.

„vaccin împotriva COVID-19” înseamnă un medicament imunologic indicat pentru imunizarea activă
  împotriva coronavirusului sindromului respirator acut sever 2 (SARS-CoV-2), care cauzează boala
  COVID-19;

| 4. | „test NAAT” înseamnă un test de amplificare a acidului nucleic molecular (NAAT), prin tehnici cum ar fi reacția polimerazică în lanț-revers transcriptază (RT-PCR), amplificarea izotermă mediată prin buclă (LAMP) și amplificarea mediată de transcriere (TMA), utilizate pentru a detecta prezența acidului ribonucleic SARSCoV-2 (ARN); |
| --- | --- |

4.

„test NAAT” înseamnă un test de amplificare a acidului nucleic molecular (NAAT), prin tehnici cum ar fi reacția polimerazică în lanț-revers transcriptază (RT-PCR), amplificarea izotermă mediată prin buclă (LAMP) și amplificarea mediată de transcriere (TMA), utilizate pentru a detecta prezența acidului ribonucleic SARSCoV-2 (ARN);

| 5. | „test antigenic rapid” înseamnă o metodă de testare care se bazează pe detectarea proteinelor virale (antigeni) prin imunodozare cu flux lateral care dă rezultate în mai puțin de 30 de minute
  , realizat de un cadru medical cu formarea corespunzătoare sau de un alt operator cu formarea corespunzătoare
  ; |
| --- | --- |

5.

„test antigenic rapid” înseamnă o metodă de testare care se bazează pe detectarea proteinelor virale (antigeni) prin imunodozare cu flux lateral care dă rezultate în mai puțin de 30 de minute
  , realizat de un cadru medical cu formarea corespunzătoare sau de un alt operator cu formarea corespunzătoare
  ;

| 5a. | „test serologic sau test de detecție a anticorpilor” înseamnă test efectuat în laborator pe probe de sânge (ser, plasmă sau sânge integral) cu scopul de a detecta dacă o persoană a dezvoltat anticorpi împotriva SARS-CoV-2, indicând astfel că deținătorul a fost expus la SARS-CoV-2 și a dezvoltat anticorpi, indiferent dacă acesta a fost sau nu simptomatic; |
| --- | --- |

5a.

„test serologic sau test de detecție a anticorpilor” înseamnă test efectuat în laborator pe probe de sânge (ser, plasmă sau sânge integral) cu scopul de a detecta dacă o persoană a dezvoltat anticorpi împotriva SARS-CoV-2, indicând astfel că deținătorul a fost expus la SARS-CoV-2 și a dezvoltat anticorpi, indiferent dacă acesta a fost sau nu simptomatic;

| 6. | „interoperabilitate” înseamnă capacitatea sistemelor de verificare dintr-un stat membru de a utiliza date înregistrate de un alt stat membru; |
| --- | --- |

6.

„interoperabilitate” înseamnă capacitatea sistemelor de verificare dintr-un stat membru de a utiliza date înregistrate de un alt stat membru;

| 7. | „cod de bare” înseamnă o metodă de stocare și reprezentare a datelor într-un format vizual care poate fi citit automat; |
| --- | --- |

7.

„cod de bare” înseamnă o metodă de stocare și reprezentare a datelor într-un format vizual care poate fi citit automat;

| 8. | „sigiliu electronic” înseamnă
  un „sigiliu electronic avansat”, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului
   (23)

  , care este atașat
  la
  și asociat
  logic cu alte date în format electronic pentru asigurarea originii și a integrității acestora din urmă; |
| --- | --- |

8.

„sigiliu electronic” înseamnă
  un „sigiliu electronic avansat”, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului
   (23)

  , care este atașat
  la
  și asociat
  logic cu alte date în format electronic pentru asigurarea originii și a integrității acestora din urmă;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| 10. | „cadru de încredere” înseamnă normele, politicile, specificațiile, protocoalele, formatele de date și infrastructura digitală care reglementează și permit eliberarea și verificarea în mod fiabil și în condiții de siguranță a adeverințelor pentru a garanta credibilitatea adeverințelor prin confirmarea autenticității, a valabilității și a integrității acestora, ▌prin
  utilizarea
  sigiliilor electronice. |
| --- | --- |

10.

„cadru de încredere” înseamnă normele, politicile, specificațiile, protocoalele, formatele de date și infrastructura digitală care reglementează și permit eliberarea și verificarea în mod fiabil și în condiții de siguranță a adeverințelor pentru a garanta credibilitatea adeverințelor prin confirmarea autenticității, a valabilității și a integrității acestora, ▌prin
  utilizarea
  sigiliilor electronice.

Articolul 3

Certificatul UE COVID-19

(1)   
  Fără a aduce atingere articolului 22 din Regulamentul (UE) 2016/399, certificatul UE interoperabil COVID-19
  permite eliberarea, precum și verificarea și acceptarea la nivel transfrontalier a oricăreia dintre următoarele adeverințe:

| (a) | o adeverință care confirmă faptul că deținătorul a fost vaccinat împotriva COVID-19 în statul membru care eliberează adeverința („adeverința de vaccinare”); |
| --- | --- |

(a)

o adeverință care confirmă faptul că deținătorul a fost vaccinat împotriva COVID-19 în statul membru care eliberează adeverința („adeverința de vaccinare”);

| (b) | o adeverință care indică rezultatul unui test NAAT sau al unui test antigenic rapid enumerat în lista comună și actualizată a testelor antigenice rapide pentru COVID-19 stabilită pe baza Recomandării 2021/C 24/01 a Consiliului (24) („adeverința de testare”), data la care s-a efectuat acest test
  și tipul său
  ; |
| --- | --- |

(b)

o adeverință care indică rezultatul unui test NAAT sau al unui test antigenic rapid enumerat în lista comună și actualizată a testelor antigenice rapide pentru COVID-19 stabilită pe baza Recomandării 2021/C 24/01 a Consiliului (24) („adeverința de testare”), data la care s-a efectuat acest test
  și tipul său
  ;

| (c) | o adeverință care confirmă faptul că deținătorul s-a vindecat după ce a fost infectat cu virusul SARS-CoV-2, confirmarea făcându-se pe baza rezultatului pozitiv al unui test NAAT
  sau a unui răspuns imun împotriva SARS-CoV-2 printr-un test serologic sau printr-un test de detecție a anticorpilor, inclusiv data primului test NAAT pozitiv sau data testării serologice pentru anticorpii împotriva SARS-CoV-2
  („adeverința de vindecare”). |
| --- | --- |

(c)

o adeverință care confirmă faptul că deținătorul s-a vindecat după ce a fost infectat cu virusul SARS-CoV-2, confirmarea făcându-se pe baza rezultatului pozitiv al unui test NAAT
  sau a unui răspuns imun împotriva SARS-CoV-2 printr-un test serologic sau printr-un test de detecție a anticorpilor, inclusiv data primului test NAAT pozitiv sau data testării serologice pentru anticorpii împotriva SARS-CoV-2
  („adeverința de vindecare”).

Comisia publică lista testelor antigenice rapide pentru COVID-19 stabilită pe baza Recomandării 2021/C 24/01 a Consiliului, inclusiv orice actualizări.

(2)   Statele membre eliberează adeverințele menționate la alineatul (1) în format digital
  și
  pe suport de hârtie ▌.
  Potențialii titulari au dreptul de a primi adeverințele în formatul ales de ei.
  Adeverințele eliberate de statele membre
  sunt ușor de utilizat și
  conțin un cod de bare interoperabil care permite verificarea autenticității, a valabilității și a integrității adeverinței. Codul de bare respectă specificațiile tehnice stabilite în conformitate cu articolul 8. Informațiile pe care le conțin adeverințele se prezintă, de asemenea, într-un format lizibil pentru om
  , sunt accesibile persoanelor cu dizabilități
  și sunt redactate cel puțin în limba oficială sau în limbile oficiale ale statului membru care le eliberează, precum și în limba engleză. [AM 15]

(3)   Adeverințele menționate la alineatul (1) se eliberează gratuit. Deținătorul are dreptul de a solicita eliberarea unei noi adeverințe în cazul în care datele cu caracter personal pe care le conține adeverința nu sunt sau nu mai sunt exacte ori actualizate
  , inclusiv în ceea ce privește situația sa din punctul de vedere al vaccinării, al testării sau al vindecării,
  sau în cazul în care deținătorul nu mai dispune de adeverință.

(3a)
     
  Adeverința conține următorul text: „Prezenta adeverință nu este un document de călătorie. Dovezile științifice privind vaccinarea împotriva COVID-19, testarea pentru SARS-CoV-2 și vindecarea de COVID-19 continuă să evolueze, având în vedere și noile variante preocupante ale virusului. Înainte de a călători, vă rugăm să verificați măsurile de sănătate publică aplicabile și restricțiile aferente aplicate la punctul de destinație.”

Statul membru furnizează titularului informații clare, complete și în timp util cu privire la utilizarea adeverinței de vaccinare, a adeverinței de testare și/sau a adeverinței de vindecare în sensul prezentului regulament.

(3b)
     
  Deținerea unui certificat UE COVID-19 nu este o condiție prealabilă pentru exercitarea drepturilor la liberă circulație.

(3c)
     
  Eliberarea adeverințelor în temeiul alineatului (1) nu conduce la un tratament diferențiat și la discriminare bazată pe situația din punctul de vedere al vaccinării sau pe deținerea unei adeverințe specifice menționate la articolele 5, 6 și 7. Statele membre asigură posibilități de testare universale, accesibile, la timp și gratuite pentru a garanta dreptul la liberă circulație în interiorul Uniunii, fără discriminare din motive de posibilități economice sau financiare.

(4)   Eliberarea adeverințelor menționate la alineatul (1) nu afectează valabilitatea altor dovezi de vaccinare, testare sau vindecare eliberate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament sau în alte scopuri, în special în scopuri medicale.

(4a)
     
  Nodurile de transport din Uniune, precum aeroporturile, porturile, gările și autogările, în care se verifică adeverințele menționate la alineatul (1), aplică criterii și proceduri standardizate și comune în cadrul verificărilor lor, pe baza orientărilor elaborate de Comisie.

(5)   În cazul în care Comisia a adoptat un act de punere în aplicare în temeiul celui de al doilea paragraf, adeverințele eliberate în conformitate cu prezentul regulament de către o țară terță cu care Uniunea Europeană și statele sale membre au încheiat un acord privind libera circulație a persoanelor care permite părților contractante să restricționeze libera circulație din motive de sănătate publică într-un mod nediscriminatoriu și care nu conține un mecanism de încorporare a actelor Uniunii Europene se acceptă în condițiile menționate la articolul 5 alineatul (5).

Comisia evaluează dacă o astfel de țară terță eliberează adeverințe în conformitate cu prezentul regulament și dacă a oferit asigurări oficiale cu privire la faptul că va accepta adeverințele eliberate de statele membre. În acest caz, Comisia adoptă un act de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 13 alineatul (2).

(6)   Comisia
  solicită
  Comitetului pentru securitate sanitară instituit prin articolul 17 din Decizia nr. 1082/2013/UE,
  ECDC și EMA
  să emită orientări referitoare la dovezile științifice disponibile privind efectele evenimentelor medicale documentate în adeverințele menționate la alineatul (1).

(6a)
     
  Statele membre pun la dispoziție resurse suficiente pentru a pune în aplicare prezentul regulament, inclusiv pentru a preveni, depista, investiga și urmări penal fraudele și practicile ilicite legate de eliberarea și utilizarea certificatului UE COVID-19.

Articolul 4

Cadrul de încredere pentru

  certificatul UE COVID-19

(1)   Comisia și statele membre instituie și mențin infrastructura digitală a unui cadru de încredere care să permită eliberarea și verificarea în condiții de siguranță a adeverințelor menționate la articolul 3.

(2)   Cadrul de încredere asigură, atunci când este posibil, interoperabilitatea cu sistemele tehnologice instituite la nivel internațional.

(3)   În cazul în care Comisia a adoptat un act de punere în aplicare în temeiul celui de al doilea paragraf, adeverințele eliberate de țări terțe cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora
  , precum și resortisanților statelor Andorra, Monaco, San Marino și Vatican/Sfântul Scaun și rezidenților din statele menționate,
  în conformitate cu un standard și un sistem tehnologic internaționale care sunt interoperabile cu cadrul de încredere instituit pe baza prezentului regulament, cadru care permite verificarea autenticității, a valabilității și a integrității adeverinței, și care conțin datele prevăzute în anexă sunt tratate ca și adeverințele eliberate de statele membre în conformitate cu prezentul regulament, în scopul de a facilita exercitarea de către deținători a dreptului lor la liberă circulație pe teritoriul Uniunii Europene. În sensul prezentului paragraf, acceptarea de către statele membre a adeverințelor de vaccinare eliberate de țări terțe are loc în condițiile menționate la articolul 5 alineatul (5).

Comisia evaluează dacă adeverințele eliberate de o țară terță îndeplinesc condițiile prevăzute la prezentul alineat. În acest caz, Comisia adoptă un act de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 13 alineatul (2).
  Comisia ține și un registru accesibil publicului cu țările terțe care îndeplinesc condițiile de eliberare a adeverințelor în sensul prezentului regulament.

Articolul 5

Adeverința de vaccinare

(1)   Fiecare stat membru eliberează
  automat
  adeverințele de vaccinare menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) unei persoane căreia i-a fost administrat un vaccin împotriva COVID-19 ▌.

(2)   Adeverința de vaccinare conține următoarele categorii de date cu caracter personal:

| (a) | datele de identificare a deținătorului; |
| --- | --- |

(a)

datele de identificare a deținătorului;

| (b) | informații privind produsul medical administrat la vaccinare
  și informații privind numărul de doze și datele administrării
  ; |
| --- | --- |

(b)

informații privind produsul medical administrat la vaccinare
  și informații privind numărul de doze și datele administrării
  ;

| (c) | metadatele adeverinței, cum ar fi emitentul adeverinței ▌. |
| --- | --- |

(c)

metadatele adeverinței, cum ar fi emitentul adeverinței ▌.

Datele cu caracter personal se includ în adeverința de vaccinare în conformitate cu câmpurile de date specifice prevăzute la punctul 1 din anexă.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 11 pentru a modifica punctul 1 din anexă prin
  modificarea sau eliminarea câmpurilor de date sau prin
  adăugarea câmpurilor de date
  care se încadrează în
  categoriile de date cu caracter personal menționate la prezentul alineat
  literele (b) și (c)
  .

(3)   Adeverința de vaccinare se eliberează într-un format securizat și interoperabil, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2), și indică în mod clar dacă schema de vaccinare
  pentru vaccinul specific respectiv
  a fost finalizată sau nu.

(4)   Atunci când, în cazul în care apar noi dovezi științifice sau pentru a se asigura interoperabilitatea cu standardele și sistemele tehnologice internaționale, motive imperioase de urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 12 se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol.

(5)   ▌Statele membre acceptă dovada vaccinării pentru a elimina restricțiile privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, cu scopul de a limita răspândirea COVID-19,
  și
  acceptă, de asemenea, în aceleași condiții, adeverințele valabile de vaccinare eliberate de alte state membre în conformitate cu prezentul regulament pentru un vaccin împotriva COVID-19 care a primit o autorizație de introducere pe piață în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004.

Statele membre pot să accepte în același scop și adeverințele de vaccinare valabile eliberate de alte state membre în conformitate cu prezentul regulament ▌pentru un vaccin împotriva COVID-19 care a fost înscris pe lista OMS privind utilizările de urgență.

(6)   În cazul în care un cetățean al Uniunii sau un membru de familie al unui cetățean al Uniunii
  sau un resortisant al statelor Andorra, Monaco, San Marino și Vatican/Sfântul Scaun sau un rezident din aceste state
  a fost vaccinat într-o țară terță cu unul dintre tipurile de vaccinuri împotriva COVID-19 menționate la alineatul (5) din prezentul articol și în cazul în care autorităților unui stat membru li s-au furnizat toate informațiile necesare, inclusiv o dovadă fiabilă a vaccinării, acestea eliberează persoanei în cauză o adeverință de vaccinare, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) litera (a).

Articolul 6

Adeverința de testare

(1)   Fiecare stat membru eliberează
  automat
  adeverințele de testare menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (b) persoanelor care au efectuat un test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2 ▌.

(2)   Adeverința de testare conține următoarele categorii de date cu caracter personal:

| (a) | datele de identificare a deținătorului; |
| --- | --- |

(a)

datele de identificare a deținătorului;

| (b) | informații privind testul efectuat; |
| --- | --- |

(b)

informații privind testul efectuat;

| (c) | metadatele adeverinței, cum ar fi emitentul adeverinței ▌. |
| --- | --- |

(c)

metadatele adeverinței, cum ar fi emitentul adeverinței ▌.

Datele cu caracter personal se includ în adeverința de testare în conformitate cu câmpurile de date specifice prevăzute la punctul 2 din anexă.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 11 pentru a modifica punctul 2 din anexă prin
  modificarea sau eliminarea câmpurilor de date sau prin adăugarea câmpurilor de date care se încadrează în categoriile de date cu caracter personal menționate la prezentul alineat literele (b) și (c)
  .

(3)   Adeverința de testare se eliberează într-un format securizat și interoperabil, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2).

(4)   Atunci când, în cazul în care apar noi dovezi științifice sau pentru a se asigura interoperabilitatea cu standardele și sistemele tehnologice internaționale, motive imperioase de urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 12 se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol.

(5)   ▌Statele membre
  acceptă
  dovada ▌unui
  rezultat negativ al testului
  pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2
  în scopul de a ridica restricțiile
  privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea COVID-19
  și
  acceptă, de asemenea, adeverințele de testare valabile eliberate de alte state membre în conformitate cu prezentul regulament.

Articolul 7

Adeverința de vindecare

(1)   Fiecare stat membru eliberează, la cerere, adeverințele de vindecare menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (c) cel mai devreme începând cu a unsprezecea zi după primul test pozitiv pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2
  sau după prezentarea unui nou rezultat negativ al testului NAAT
  .
  De asemenea, este posibil să se emită o adeverință de vindecare în urma detectării anticorpilor printr-un test serologic.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 11 pentru a modifica numărul de zile începând cu care se poate elibera o adeverință de vindecare, pe baza orientărilor primite din partea Comitetului pentru securitate sanitară în conformitate cu articolul 3 alineatul (6) sau pe baza dovezilor științifice examinate de ECDC.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 11 pentru a stabili și a modifica tipurile de teste serologice de detectare a anticorpilor împotriva SARS-CoV-2 în funcție de care poate fi emisă o adeverință de vindecare, pe baza dovezilor științifice examinate de ECDC.

(2)   Adeverința de vindecare conține următoarele categorii de date cu caracter personal:

| (a) | datele de identificare a deținătorului; |
| --- | --- |

(a)

datele de identificare a deținătorului;

| (b) | informații privind o infecție anterioară cu SARS-CoV-2
  dovedită printr-un rezultat pozitiv al unui test NAAT sau prin rezultatul testului serologic
  ; |
| --- | --- |

(b)

informații privind o infecție anterioară cu SARS-CoV-2
  dovedită printr-un rezultat pozitiv al unui test NAAT sau prin rezultatul testului serologic
  ;

| (c) | metadatele adeverinței, cum ar fi emitentul adeverinței ▌. |
| --- | --- |

(c)

metadatele adeverinței, cum ar fi emitentul adeverinței ▌.

Datele cu caracter personal se includ în adeverința de vindecare în conformitate cu câmpurile de date specifice prevăzute la punctul 3 din anexă.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 11 pentru a modifica punctul 3 din anexă prin ▌ modificarea sau eliminarea câmpurilor de date
  , inclusiv termenul de valabilitate al unei adeverințe de vindecare, sau prin adăugarea câmpurilor de date care se încadrează în
  categoriile de date cu caracter personal menționate la prezentul alineat
  literele (b) și (c)
  .

(3)   Adeverința de vindecare se eliberează într-un format securizat și interoperabil, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2).

(4)   Atunci când, în cazul în care apar noi dovezi științifice sau pentru a se asigura interoperabilitatea cu standardele și sistemele tehnologice internaționale, motive imperioase de urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 12 se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol.

(5)   ▌Statele membre acceptă dovada vindecării după infecția cu virusul SARS-CoV-2 ca bază pentru eliminarea restricțiilor privind libera circulație instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea COVID-19
  și
  acceptă, în aceleași condiții, adeverințele de vindecare valabile eliberate de alte state membre în conformitate cu prezentul regulament.

Articolul 8

Specificații tehnice

Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a cadrului de încredere instituit prin prezentul regulament, Comisia adoptă acte de punere în aplicare ce conțin specificațiile tehnice și normele pentru:

| (a) | a elibera și a verifica în condiții de siguranță adeverințele menționate la articolul 3; |
| --- | --- |

(a)

a elibera și a verifica în condiții de siguranță adeverințele menționate la articolul 3;

| (b) | a asigura securitatea datelor cu caracter personal, ținând seama de natura datelor; |
| --- | --- |

(b)

a asigura securitatea datelor cu caracter personal, ținând seama de natura datelor;

| (c) | a completa adeverințele menționate la articolul 3, inclusiv sistemul de codificare și orice alte elemente relevante; |
| --- | --- |

(c)

a completa adeverințele menționate la articolul 3, inclusiv sistemul de codificare și orice alte elemente relevante;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (e) | a emite un cod de bare valabil, securizat și interoperabil; |
| --- | --- |

(e)

a emite un cod de bare valabil, securizat și interoperabil;

| (f) | a asigura interoperabilitatea cu standardele și/sau sistemele tehnologice internaționale; |
| --- | --- |

(f)

a asigura interoperabilitatea cu standardele și/sau sistemele tehnologice internaționale;

| (g) | a repartiza responsabilitățile între operatori și a stabili responsabilitățile persoanelor împuternicite de către operatori
  , în conformitate cu capitolul IV din Regulamentul (UE) 2016/679; |
| --- | --- |

(g)

a repartiza responsabilitățile între operatori și a stabili responsabilitățile persoanelor împuternicite de către operatori
  , în conformitate cu capitolul IV din Regulamentul (UE) 2016/679;

| (ga) | a stabili proceduri pentru efectuarea unor teste, analize și evaluări periodice ale eficacității măsurilor adoptate în materie de protecție și de securitate a datelor; |
| --- | --- |

(ga)

a stabili proceduri pentru efectuarea unor teste, analize și evaluări periodice ale eficacității măsurilor adoptate în materie de protecție și de securitate a datelor;

| (gb) | a asigura accesul persoanelor cu dizabilități la informațiile, în format lizibil pentru om, conținute în certificatul digital și în certificatul pe suport de hârtie, în conformitate cu cerințele de accesibilitate armonizate ale Uniunii. [AM 16] |
| --- | --- |

(gb)

a asigura accesul persoanelor cu dizabilități la informațiile, în format lizibil pentru om, conținute în certificatul digital și în certificatul pe suport de hârtie, în conformitate cu cerințele de accesibilitate armonizate ale Uniunii. [AM 16]

Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 13 alineatul (2).
  Atunci când actul de punere în aplicare avut în vedere se referă la prelucrarea datelor cu caracter personal, Comisia consultă AEPD și, după caz, poate consulta CEPD.

Din motive imperioase de urgență justificate în mod corespunzător, în special pentru a se asigura implementarea în timp util a cadrului de încredere, Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 13 alineatul (3).

Cadrul de încredere se bazează pe o infrastructură cu cheie publică pentru a verifica integritatea certificatelor UE COVID-19 și autenticitatea sigiliilor electronice. Cadrul de încredere permite detectarea fraudei, în special a falsificării, și garantează că emitentul nu este informat în legătură cu verificarea certificatelor UE COVID-19 și a sigiliilor electronice.

Articolul 8a

Adeverințele digitale naționale și interoperabilitatea cu cadrul de încredere al certificatului UE COVID-19

În cazul în care un stat membru a adoptat sau adoptă o adeverință digitală națională în scopuri pur interne, acesta se asigură că ea este pe deplin interoperabilă cu cadrul de încredere al certificatului UE COVID-19. Se aplică aceleași garanții ca cele prevăzute în prezentul regulament.

Articolul 8b

Alte utilizări ale cadrului certificatului UE COVID-19

În cazul în care un stat membru intenționează să pună în aplicare certificatul UE COVID-19 pentru orice utilizare posibilă, în alt scop decât cel preconizat de facilitare a liberei circulații între statele membre, statul membru respectiv creează un temei juridic în dreptul intern, respectând principiile eficacității, necesității și proporționalității, inclusiv dispoziții specifice care să identifice în mod clar domeniul de aplicare și amploarea prelucrării datelor, scopul specific avut în vedere, categoriile de entități care pot verifica certificatul, precum și garanțiile relevante pentru a preveni discriminarea și abuzul, ținând seama de riscurile la adresa drepturilor și libertăților persoanelor vizate. În contextul procesului de verificare nu se păstrează niciun fel de date. [AM 12]

Articolul 9

Protecția datelor cu caracter personal

(1)   
  Regulamentul (UE) 2016/679 se aplică prelucrării datelor cu caracter personal realizate pentru punerea în aplicare a prezentului regulament.
  Datele cu caracter personal pe care le conțin adeverințele eliberate în conformitate cu prezentul regulament se prelucrează
  numai
  în scopul ▌ verificării informațiilor incluse în adeverință pentru a facilita exercitarea dreptului la liberă circulație pe teritoriul Uniunii
  , în conformitate cu prezentul regulament până când încetează să se mai aplice
  .

(2)   Datele cu caracter personal incluse în adeverințele menționate la articolul 3 se prelucrează de către autoritățile competente din statul membru de destinație sau de către operatorii de servicii de transport transfrontalier de călători care, conform legislației naționale, au obligația de a pune în aplicare anumite măsuri de sănătate publică în timpul pandemiei de COVID-19,
  numai
  pentru a confirma și a verifica situația, din punctul de vedere al vaccinării, al testării sau al vindecării, a deținătorului adeverinței. În acest scop, datele cu caracter personal se limitează la ceea ce este strict necesar. Datele cu caracter personal accesate în temeiul prezentului alineat
  nici
  nu se păstrează
  , nici nu se prelucrează de către verificator în alte scopuri
  .
  Se emite o adeverință separată pentru fiecare vaccinare, testare sau vindecare și nu se păstrează în adeverință istoricul adeverințelor anterioare ale deținătorului.

(3)   Datele cu caracter personal prelucrate în scopul eliberării adeverințelor menționate la articolul 3, inclusiv în scopul eliberării unei noi adeverințe, nu
  sunt păstrate de emitent
  mai mult timp decât este
  strict
  necesar pentru scopul acestora și în niciun caz nu se păstrează după expirarea perioadei în care adeverințele pot fi utilizate pentru exercitarea dreptului la liberă circulație
  , după care datele cu caracter personal vor fi eliminate imediat și irevocabil
  .
  Nu se efectuează nicio prelucrare sau păstrare centralizată a datelor cu caracter personal incluse în adeverință la nivelul statelor membre sau la nivelul Uniunii.

(4)
     Autoritățile
  sau alte organisme desemnate
  responsabile cu eliberarea adeverințelor menționate la articolul 3 sunt considerate ca fiind operatorii menționați la articolul 4 punctul 7 din Regulamentul (UE) 2016/679.
  Până la ... [o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], statele membre fac publice entitățile prevăzute pentru a acționa în calitate de operatori, persoane împuternicite de operatori și destinatari ai datelor și comunică aceste informații Comisiei, precum și orice modificări ale acestora, cu regularitate după această dată. Până la ... [două luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia publică informațiile colectate într-o listă accesibilă publicului și actualizează această listă publică.

(5)
     
  Operatorii de date și persoanele împuternicite de operatori iau măsurile tehnice și organizatorice adecvate pentru a asigura un nivel de securitate adecvat riscului prelucrării.

(6)
     
  În cazul în care un operator menționat la alineatul (4) recurge la o persoană împuternicită de operator, în conformitate cu articolul 28 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/679, persoana împuternicită de către operator nu poate realiza niciun transfer de date cu caracter personal către o țară terță.

Articolul 10

Certificatul UE COVID-19 și restricțiile de călătorie

Statele membre nu introduc și nu pun în aplicare restricții de călătorie suplimentare, cum ar fi carantina, autoizolarea sau un test pentru depistarea infecției cu SARS-CoV-2 sau alte măsuri discriminatorii pentru titularii de certificate menționate la articolul 3, după introducerea certificatului UE COVID-19.

Articolul 11

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta actele delegate menționată la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6 alineatul (2)
  și
  la articolul 7 alineatele (1) și (2) ▌ se conferă Comisiei pe o perioadă
  de 12 luni
  de la [data intrării în vigoare].

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6 alineatul (2)
  și
  la articolul 7 alineatele (1) și (2) ▌ poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.
  Atunci când un astfel de act delegat se referă la prelucrarea datelor cu caracter personal, Comisia consultă AEPD și, după caz, poate consulta CEPD.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2), al articolului 6 alineatul (2)
  și
  al articolului 7 alineatele (1) și (2) ▌ intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 12

Procedura de urgență

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră imediat în vigoare și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat transmisă Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a recurs la procedura de urgență.

(2)   Atât Parlamentul European, cât și Consiliul pot formula obiecții cu privire la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 11 alineatul (6). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă actul imediat ce Parlamentul European sau Consiliul își notifică decizia de a formula obiecții.

Articolul 13

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 5 din respectivul regulament.

Articolul 14

Prezentarea de rapoarte

(1)
     
  Până la ... [4 luni după data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament.

▌

(2)
     Raportul
  include o evaluare a impactului prezentului regulament asupra liberei circulații, inclusiv asupra călătoriilor și turismului, asupra drepturilor fundamentale și, în special, asupra nediscriminării, asupra protecției datelor cu caracter personal, precum și informații privind cele mai recente tehnologii de vaccinare și testare, bazate, printre altele, pe informațiile furnizate de ECDC
  .
  Raportul include, de asemenea, o evaluare a utilizărilor certificatului UE COVID-19 de către statele membre în scopuri, bazate pe legislația națională, care nu sunt prevăzute în prezentul regulament.

(3)
     
  Cel târziu cu trei luni înainte de data la care încetează aplicarea prezentului regulament, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament. În cadrul acestui raport se efectuează o evaluare în conformitate cu alineatul (2). Acesta poate fi însoțit de propuneri legislative, în special de prelungirea datei de aplicare a prezentului regulament, ținând seama de evoluția situației epidemiologice și pe baza principiilor necesității, proporționalității și eficacității.

Articolul 15

Intrarea în vigoare și aplicabilitatea

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare
  și se aplică începând din ziua următoare datei
  publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)
     
  Regulamentul încetează să se mai aplice după 12 luni de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament].

▌

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

ANEXĂ

Seturile de date pe care le conțin adeverințele

| 1. | Câmpurile de date care trebuie incluse în adeverința de vaccinare:






  (a) | numele: numele de familie și prenumele, în această ordine; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

numele: numele de familie și prenumele, în această ordine;

| (b) | data nașterii; |
| --- | --- |

(b)

data nașterii;

| (c) | boala sau agentul vizat
  , fie că este vorba de COVID-19 sau de SARS-CoV-2 sau de una dintre variantele sale
  ; |
| --- | --- |

(c)

boala sau agentul vizat
  , fie că este vorba de COVID-19 sau de SARS-CoV-2 sau de una dintre variantele sale
  ;

| (d) | vaccin/profilaxie; |
| --- | --- |

(d)

vaccin/profilaxie;

| (e) | produsul medical administrat la vaccinare; |
| --- | --- |

(e)

produsul medical administrat la vaccinare;

| (f) | deținătorul autorizației de introducere pe piață a vaccinului sau producătorul vaccinului; |
| --- | --- |

(f)

deținătorul autorizației de introducere pe piață a vaccinului sau producătorul vaccinului;

| (g) | numărul de vaccinuri/doze administrate din schema de vaccinare; |
| --- | --- |

(g)

numărul de vaccinuri/doze administrate din schema de vaccinare;

| (h) | data vaccinării, cu indicarea datei
  fiecărei doze administrate și a
  ultimei doze administrate; |
| --- | --- |

(h)

data vaccinării, cu indicarea datei
  fiecărei doze administrate și a
  ultimei doze administrate;

| (i) | statul membru de vaccinare; |
| --- | --- |

(i)

statul membru de vaccinare;

| (j) | emitentul adeverinței; |
| --- | --- |

(j)

emitentul adeverinței;

| (k) | adeverință valabilă până la [nu mai mult de (un an) de la data vaccinării]; |
| --- | --- |

(k)

adeverință valabilă până la [nu mai mult de (un an) de la data vaccinării];

| 2. | Câmpurile de date care trebuie incluse în adeverința de testare:






  (a) | numele: numele de familie și prenumele, în această ordine; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

numele: numele de familie și prenumele, în această ordine;

| (b) | data nașterii; |
| --- | --- |

(b)

data nașterii;

| (c) | boala sau agentul vizat
  , fie COVID-19, fie SARS-CoV-2 sau una dintre variantele sale
  ; |
| --- | --- |

(c)

boala sau agentul vizat
  , fie COVID-19, fie SARS-CoV-2 sau una dintre variantele sale
  ;

| (d) | tipul testului; |
| --- | --- |

(d)

tipul testului;

| (e) | tipul probei (de exemplu, nazofaringian, orofaringian) |
| --- | --- |

(e)

tipul probei (de exemplu, nazofaringian, orofaringian)

| (f) | denumirea testului (opțional pentru testul NAAT); |
| --- | --- |

(f)

denumirea testului (opțional pentru testul NAAT);

| (g) | producătorul testului (opțional pentru testul NAAT); |
| --- | --- |

(g)

producătorul testului (opțional pentru testul NAAT);

| (h) | data și ora prelevării probei testate; |
| --- | --- |

(h)

data și ora prelevării probei testate;

| (i) | data și ora obținerii rezultatului testului (opțional pentru testul rapid de detecție a unui antigen); |
| --- | --- |

(i)

data și ora obținerii rezultatului testului (opțional pentru testul rapid de detecție a unui antigen);

| (j) | rezultatul testului; |
| --- | --- |

(j)

rezultatul testului;

| (k) | centrul sau unitatea de testare; |
| --- | --- |

(k)

centrul sau unitatea de testare;

| (l) | statul membru de testare; |
| --- | --- |

(l)

statul membru de testare;

| (m) | emitentul adeverinței; |
| --- | --- |

(m)

emitentul adeverinței;

| (n) | adeverință valabilă până la [nu mai mult de (72 ore) de la prelevarea probei pentru testul NAAT și (24 de ore) de la prelevarea probei pentru testul antigenic rapid]; |
| --- | --- |

(n)

adeverință valabilă până la [nu mai mult de (72 ore) de la prelevarea probei pentru testul NAAT și (24 de ore) de la prelevarea probei pentru testul antigenic rapid];

| 3. | Câmpurile de date care trebuie incluse în adeverința de vindecare:






  (a) | numele: numele de familie și prenumele, în această ordine; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

numele: numele de familie și prenumele, în această ordine;

| (b) | data nașterii; |
| --- | --- |

(b)

data nașterii;

| (c) | boala sau agentul, fie COVID-19, fie SARS-CoV-2 sau una dintre variantele sale, de care cetățeanul s-a vindecat; |
| --- | --- |

(c)

boala sau agentul, fie COVID-19, fie SARS-CoV-2 sau una dintre variantele sale, de care cetățeanul s-a vindecat;

| (d) | boala de care s-a vindecat cetățeanul sau agentul care a provocat infecția de care s-a vindecat cetățeanul; |
| --- | --- |

(d)

boala de care s-a vindecat cetățeanul sau agentul care a provocat infecția de care s-a vindecat cetățeanul;

| (e) | data primului rezultat pozitiv al testului
  NAAT
  ; |
| --- | --- |

(e)

data primului rezultat pozitiv al testului
  NAAT
  ;

| (f) | data testului serologic sau a testului de detecție a anticorpilor
  ; |
| --- | --- |

(f)

data testului serologic sau a testului de detecție a anticorpilor
  ;

| (g) | statul membru de testare; |
| --- | --- |

(g)

statul membru de testare;

| (h) | emitentul adeverinței; |
| --- | --- |

(h)

emitentul adeverinței;

| (i) | adeverință valabilă de la; |
| --- | --- |

(i)

adeverință valabilă de la;

| (j) | adeverință valabilă până la [nu mai mult de
  (90
  de zile) de la data primului rezultat pozitiv al testului]. |
| --- | --- |

(j)

adeverință valabilă până la [nu mai mult de
  (90
  de zile) de la data primului rezultat pozitiv al testului].

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură.

1

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*1

(2)  Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1612/68 și de abrogare a Directivelor 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 77).

2

(3)  JO L 337, 14.10.2020, p. 3.

3

(4)  Disponibilă la: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement

4

(5)  JO C 96 I, 24.3.2020, p. 1.

5

(6)  
  Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

6

Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

(7)  https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/europol-warning-illicit-sale-of-false-negative-covid-19-test-certificates

7

(8)  
  Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

8

Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

(9)  Disponibile la: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/trust-framework_interoperability_certificates_en.pdf

9

(10)  Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).

10

(11)  Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor la nivelul Uniunii privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (JO L 136, 30.4.2004, p. 1).

11

(12)  Disponibile la: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/vaccination-proof_interoperability-guidelines_en.pdf

12

(13)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/TestingStrategy_Objective-Sept-2020.pdf

13

(14)  JO L 392, 23.11.2020, p. 63.

14

(15)  JO C 24, 22.1.2021, p. 1.

15

(16)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/covid-19_rat_common-list_en.pdf

16

(17)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Guidance-for-discharge-and-ending-of-isolation-of-people-with-COVID-19.pdf

17

(18)  Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE (JO L 293, 5.11.2013, p. 1).

18

(19)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

19

(20)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

20

(21)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

21

(22)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

22

(23)  
  Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (JO L 257, 28.8.2014, p. 73).

23

Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (JO L 257, 28.8.2014, p. 73).

(24)  Recomandarea 2021/C 24/01 a Consiliului privind un cadru comun pentru utilizarea și validarea testelor antigenice rapide și pentru recunoașterea reciprocă a rezultatelor testelor pentru COVID-19 în UE (JO C 24, 22.1.2021, p. 1).

24

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/237 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/237

---

P9_TA(2021)0146

Certificatul digital verde – resortisanții țărilor terțe

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 29 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare destinate resortisanților țărilor terțe a căror ședere sau reședință pe teritoriul statelor membre ale UE este legală în timpul pandemiei de COVID-19 (adeverința electronică verde) (COM(2021)0140 – C9-0100/2021 – 2021/0071(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 1, dacă nu se indică altfel]

(2021/C 506/41)

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

REGULAMENTUL (UE) 2021/... AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile de vaccinare, de testare și de vindecare destinate resortisanților țărilor terțe a căror ședere sau reședință pe teritoriul statelor membre ale UE este legală în timpul pandemiei de COVID-19 (certificatul UE COVID-19)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) litera (c),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | În temeiul acquis-ului Schengen, resortisanții țărilor terțe care au reședința legală în Uniune și resortisanții țărilor terțe care au intrat în mod legal pe teritoriul unui stat membru pot circula liber pe teritoriile tuturor celorlalte state membre în decursul a 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul acquis-ului Schengen, resortisanții țărilor terțe care au reședința legală în Uniune și resortisanții țărilor terțe care au intrat în mod legal pe teritoriul unui stat membru pot circula liber pe teritoriile tuturor celorlalte state membre în decursul a 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile.

| (2) | La 30 ianuarie 2020, directorul general al Organizației Mondiale a Sănătății („OMS”) a declarat o urgență de sănătate publică de importanță internațională cu privire la epidemia provocată de coronavirusul sindromului respirator acut sever 2 (SARS-CoV-2), care cauzează boala COVID-19 („COVID-19”). La 11 martie 2020, OMS a evaluat drept pandemie situația cauzată de COVID-19. |
| --- | --- |

(2)

La 30 ianuarie 2020, directorul general al Organizației Mondiale a Sănătății („OMS”) a declarat o urgență de sănătate publică de importanță internațională cu privire la epidemia provocată de coronavirusul sindromului respirator acut sever 2 (SARS-CoV-2), care cauzează boala COVID-19 („COVID-19”). La 11 martie 2020, OMS a evaluat drept pandemie situația cauzată de COVID-19.

| (3) | Pentru a limita răspândirea virusului, statele membre au adoptat diverse măsuri, dintre care unele au avut consecințe asupra călătoriilor către și pe teritoriul statelor membre, cum ar fi restricțiile la intrarea pe teritoriu sau cerințele impuse călătorilor transfrontalieri de a sta în carantină.
  Astfel de restricții au efecte negative asupra cetățenilor și întreprinderilor, în special asupra lucrătorilor transfrontalieri, a navetiștilor și a lucrătorilor sezonieri. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a limita răspândirea virusului, statele membre au adoptat diverse măsuri, dintre care unele au avut consecințe asupra călătoriilor către și pe teritoriul statelor membre, cum ar fi restricțiile la intrarea pe teritoriu sau cerințele impuse călătorilor transfrontalieri de a sta în carantină.
  Astfel de restricții au efecte negative asupra cetățenilor și întreprinderilor, în special asupra lucrătorilor transfrontalieri, a navetiștilor și a lucrătorilor sezonieri.

| (4) | La 13 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (2). |
| --- | --- |

(4)

La 13 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (2).

| (5) | La 30 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1632 a Consiliului (3) privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 în spațiul Schengen, în care a recomandat statelor membre care au obligații în temeiul acquis-ului Schengen să aplice principiile, criteriile comune, pragurile comune și cadrul comun de măsuri prevăzute în Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului. |
| --- | --- |

(5)

La 30 octombrie 2020, Consiliul a adoptat Recomandarea (UE) 2020/1632 a Consiliului (3) privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 în spațiul Schengen, în care a recomandat statelor membre care au obligații în temeiul acquis-ului Schengen să aplice principiile, criteriile comune, pragurile comune și cadrul comun de măsuri prevăzute în Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului.

| (6) | Multe state membre au lansat sau intenționează să lanseze inițiative de eliberare a unor adeverințe de vaccinare. Pentru a fi însă utilizate în mod eficace în contextul călătoriilor transfrontaliere efectuate pe interiorul Uniunii, aceste adeverințe
  de vaccinare
  trebuie să fie pe deplin interoperabile,
  compatibile,
  sigure și verificabile. Este necesară o abordare convenită de comun acord între statele membre cu privire la conținutul, formatul, principiile, standardele tehnice
  și nivelul de protecție
  ale acestor adeverințe. |
| --- | --- |

(6)

Multe state membre au lansat sau intenționează să lanseze inițiative de eliberare a unor adeverințe de vaccinare. Pentru a fi însă utilizate în mod eficace în contextul călătoriilor transfrontaliere efectuate pe interiorul Uniunii, aceste adeverințe
  de vaccinare
  trebuie să fie pe deplin interoperabile,
  compatibile,
  sigure și verificabile. Este necesară o abordare convenită de comun acord între statele membre cu privire la conținutul, formatul, principiile, standardele tehnice
  și nivelul de protecție
  ale acestor adeverințe.

| (7) | În prezent,
  mai multe state membre scutesc deja persoanele vaccinate de
  obligația respectării anumitor
  restricții
  privind libera circulație pe teritoriul Uniunii
  . ▌Statele membre
  ar trebui să accepte
  dovada vaccinării pentru a elimina restricțiile
  privind libera circulație
  instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea COVID-19, cum ar fi cerințele de a sta în carantină/autoizolare sau de a efectua un test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2,
  și
  ar trebui să aibă obligația de a accepta, în aceleași condiții, adeverințele valabile de vaccinare eliberate de alte state membre în conformitate cu
  prezentul regulament
  . Această acceptare ar trebui să aibă loc în aceleași condiții, ceea ce înseamnă că, de exemplu, în cazul în care un stat membru consideră că este suficientă administrarea unei singure doze dintr-un vaccin, ar trebui să considere la fel și în cazul deținătorilor unei adeverințe de vaccinare care indică o singură doză a aceluiași vaccin. Din motive de sănătate publică, această obligație ar trebui să se limiteze la persoanele care au fost vaccinate împotriva COVID-19 cu vaccinuri care au primit o autorizație de introducere pe piață în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004
  sau cu vaccinuri care au fost înscrise pe lista OMS pentru utilizarea de urgență
  . ▌Regulamentul (UE) 2021/xxxx din xx xx 2021 stabilește un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile privind vaccinarea împotriva COVID-19, testarea pentru SARS-CoV-2 și vindecarea de COVID-19, în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19. Acesta li se aplică cetățenilor Uniunii și resortisanților țărilor terțe care sunt membri de familie ai unor cetățeni ai Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

În prezent,
  mai multe state membre scutesc deja persoanele vaccinate de
  obligația respectării anumitor
  restricții
  privind libera circulație pe teritoriul Uniunii
  . ▌Statele membre
  ar trebui să accepte
  dovada vaccinării pentru a elimina restricțiile
  privind libera circulație
  instituite, în conformitate cu dreptul Uniunii, pentru a limita răspândirea COVID-19, cum ar fi cerințele de a sta în carantină/autoizolare sau de a efectua un test pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2,
  și
  ar trebui să aibă obligația de a accepta, în aceleași condiții, adeverințele valabile de vaccinare eliberate de alte state membre în conformitate cu
  prezentul regulament
  . Această acceptare ar trebui să aibă loc în aceleași condiții, ceea ce înseamnă că, de exemplu, în cazul în care un stat membru consideră că este suficientă administrarea unei singure doze dintr-un vaccin, ar trebui să considere la fel și în cazul deținătorilor unei adeverințe de vaccinare care indică o singură doză a aceluiași vaccin. Din motive de sănătate publică, această obligație ar trebui să se limiteze la persoanele care au fost vaccinate împotriva COVID-19 cu vaccinuri care au primit o autorizație de introducere pe piață în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004
  sau cu vaccinuri care au fost înscrise pe lista OMS pentru utilizarea de urgență
  . ▌Regulamentul (UE) 2021/xxxx din xx xx 2021 stabilește un cadru pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile privind vaccinarea împotriva COVID-19, testarea pentru SARS-CoV-2 și vindecarea de COVID-19, în vederea facilitării liberei circulații în timpul pandemiei de COVID-19. Acesta li se aplică cetățenilor Uniunii și resortisanților țărilor terțe care sunt membri de familie ai unor cetățeni ai Uniunii.

| (8) | În conformitate cu articolele 19, 20 și 21 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen, resortisanții țărilor terțe care intră sub incidența acestor dispoziții pot călători liber pe teritoriul celorlalte state membre. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolele 19, 20 și 21 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen, resortisanții țărilor terțe care intră sub incidența acestor dispoziții pot călători liber pe teritoriul celorlalte state membre.

| (9) | Fără a aduce atingere măsurilor comune privind trecerea frontierelor interne de către persoane, astfel cum sunt prevăzute în acquis-ul Schengen, în special în Regulamentul (UE) 2016/399, și cu scopul facilitării călătoriilor
  pe teritoriile statelor membre pentru resortisanții țărilor terțe care au dreptul de a efectua astfel de călătorii, cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile privind vaccinarea împotriva COVID-19, testarea pentru SARS-CoV-2 și vindecarea de COVID-19 instituit prin Regulamentul (UE) 2021/xxxx ar trebui să li se aplice și resortisanților țărilor terțe care nu fac deja obiectul regulamentului menționat, cu condiția ca șederea sau reședința respectivilor resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul unui stat membru să fie legală și ca aceștia să aibă dreptul de a călători în alte state membre în conformitate cu dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Fără a aduce atingere măsurilor comune privind trecerea frontierelor interne de către persoane, astfel cum sunt prevăzute în acquis-ul Schengen, în special în Regulamentul (UE) 2016/399, și cu scopul facilitării călătoriilor
  pe teritoriile statelor membre pentru resortisanții țărilor terțe care au dreptul de a efectua astfel de călătorii, cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea adeverințelor interoperabile privind vaccinarea împotriva COVID-19, testarea pentru SARS-CoV-2 și vindecarea de COVID-19 instituit prin Regulamentul (UE) 2021/xxxx ar trebui să li se aplice și resortisanților țărilor terțe care nu fac deja obiectul regulamentului menționat, cu condiția ca șederea sau reședința respectivilor resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul unui stat membru să fie legală și ca aceștia să aibă dreptul de a călători în alte state membre în conformitate cu dreptul Uniunii.

| (10) | Pentru a putea fi utilizate în mod eficace în contextul călătoriilor transfrontaliere, aceste adeverințe trebuie să fie pe deplin interoperabile.
  Toate platformele de transport din Uniunea Europeană în care se verifică adeverința, precum aeroporturile, porturile, gările feroviare și gările rutiere, ar trebui să aplice criterii și proceduri standardizate și comune în cadrul verificării certificatului UE COVID-19, pe baza orientărilor elaborate de Comisie. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a putea fi utilizate în mod eficace în contextul călătoriilor transfrontaliere, aceste adeverințe trebuie să fie pe deplin interoperabile.
  Toate platformele de transport din Uniunea Europeană în care se verifică adeverința, precum aeroporturile, porturile, gările feroviare și gările rutiere, ar trebui să aplice criterii și proceduri standardizate și comune în cadrul verificării certificatului UE COVID-19, pe baza orientărilor elaborate de Comisie.

| (11) | Prezentul
  regulament vizează să favorizeze aplicarea principiilor proporționalității și nediscriminării în ceea ce privește posibilele restricții ale liberei circulații și ale altor drepturi fundamentale ca urmare a pandemiei, urmărind în același timp garantarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății publice și
  nu ar trebui înțeles ca o facilitare sau ca o încurajare a adoptării de restricții privind libera circulație sau alte drepturi fundamentale, restricții instituite ca răspuns la pandemie. În plus, necesitatea de a verifica adeverințele instituite prin Regulamentul (UE) 2021/xxx nu poate justifica, ca atare, reintroducerea temporară a controalelor la frontierele interne. Controalele la frontierele interne ar trebui să rămână o măsură de ultimă instanță, sub rezerva normelor specifice prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/399 (Codul Frontierelor Schengen) (4). |
| --- | --- |

(11)

Prezentul
  regulament vizează să favorizeze aplicarea principiilor proporționalității și nediscriminării în ceea ce privește posibilele restricții ale liberei circulații și ale altor drepturi fundamentale ca urmare a pandemiei, urmărind în același timp garantarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății publice și
  nu ar trebui înțeles ca o facilitare sau ca o încurajare a adoptării de restricții privind libera circulație sau alte drepturi fundamentale, restricții instituite ca răspuns la pandemie. În plus, necesitatea de a verifica adeverințele instituite prin Regulamentul (UE) 2021/xxx nu poate justifica, ca atare, reintroducerea temporară a controalelor la frontierele interne. Controalele la frontierele interne ar trebui să rămână o măsură de ultimă instanță, sub rezerva normelor specifice prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/399 (Codul Frontierelor Schengen) (4).

| (12) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquisului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. Deoarece prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquisului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezentul regulament, dacă îl va pune în aplicare.

| (13) | Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. Deși Irlanda nu face obiectul prezentului regulament, în scopul facilitării călătoriilor în interiorul Uniunii, Irlanda ar putea, de asemenea, să le elibereze resortisanților țărilor terțe a căror reședință sau ședere pe teritoriul său este legală adeverințe care respectă aceleași cerințe ca cele aplicabile
  certificatului UE COVID-19
  , iar statele membre ar putea accepta aceste adeverințe. Irlanda ar putea accepta, de asemenea, adeverințele eliberate de statele membre resortisanților țărilor terțe a căror reședință sau ședere pe teritoriul lor este legală. |
| --- | --- |

(13)

Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului (5); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale. Deși Irlanda nu face obiectul prezentului regulament, în scopul facilitării călătoriilor în interiorul Uniunii, Irlanda ar putea, de asemenea, să le elibereze resortisanților țărilor terțe a căror reședință sau ședere pe teritoriul său este legală adeverințe care respectă aceleași cerințe ca cele aplicabile
  certificatului UE COVID-19
  , iar statele membre ar putea accepta aceste adeverințe. Irlanda ar putea accepta, de asemenea, adeverințele eliberate de statele membre resortisanților țărilor terțe a căror reședință sau ședere pe teritoriul lor este legală.

| (14) | În ceea ce privește Bulgaria, Croația, Ciprul și România, prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen în înțelesul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005 și, respectiv, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2011. |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește Bulgaria, Croația, Ciprul și România, prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen în înțelesul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005 și, respectiv, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2011.

| (15) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (6). |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (6).

| (16) | În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (7). |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (7).

| (17) | În ceea ce privește Liechtensteinul, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (8). |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește Liechtensteinul, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se află sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul C din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (8).

| (18) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul european pentru protecția datelor au fost consultate în conformitate cu articolul 42 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și au emis un aviz la [...], |
| --- | --- |

(18)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Comitetul european pentru protecția datelor au fost consultate în conformitate cu articolul 42 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și au emis un aviz la [...],

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Statele membre aplică normele prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/XXXX [Regulamentul privind
  certificatul UE COVID-19
  ] acelor resortisanți ai țărilor terțe care nu intră sub incidența regulamentului respectiv, dar a căror reședință sau ședere pe teritoriul unui stat membru este legală și care au dreptul de a călători în alte state membre în conformitate cu dreptul Uniunii.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare
  și se aplică începând din ziua următoare datei
  publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  Chestiunea a fost retransmisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente, în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf.

1

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*1

(2)  JO L 337, 14.10.2020, p. 3.

2

(3)  Recomandarea (UE) 2020/1632 a Consiliului din 30 octombrie 2020 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 în spațiul Schengen (JO L 366, 4.11.2020, p. 25).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

4

(5)  Decizia Consiliului 2002/192/CE din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

5

(6)  Decizia Consiliului 1999/437/CE din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (JO L 176, 10.7.1999, p. 31).

6

(7)  Decizia Consiliului 2008/146/CE din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

7

(8)  Decizia Consiliului 2011/350/UE din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

9

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/241 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/241

---

P9_TA(2021)0149

Programul UE de luptă antifraudă 2021-2027 ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului Uniunii de luptă antifraudă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 250/2014 (05330/1/2021 – C9-0108/2021 – 2018/0211(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05330/1/2021 – C9-0108/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05330/1/2021 – C9-0108/2021),

| — | având în vedere avizul Comisiei (COM(2021)0149), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei (COM(2021)0149),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0386),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru control bugetar (A9-0126/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru control bugetar (A9-0126/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Text adoptat la 12.2.2019, P8_TA(2019)0068.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/242 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/242

---

P9_TA(2021)0150

Drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (reformare) (12262/1/2020 – C9-0011/2021 – 2017/0237(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (12262/1/2020 – C9-0011/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (12262/1/2020 – C9-0011/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2018 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0548), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0548),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A9-0045/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A9-0045/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 197, 8.6.2018, p. 66.

(2)  JO C 363, 28.10.2020, p. 296.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/243 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/243

---

P9_TA(2021)0151

Fondul european de apărare ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092 (06748/1/2020 – C9-0112/2021 – 2018/0254(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06748/1/2020 – C9-0112/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06748/1/2020 – C9-0112/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0476),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0120/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0120/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 110, 22.3.2019, p. 75.

(2)  Text adoptat la 18.4.2019, P8_TA(2019)0430.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/244 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/244

---

P9_TA(2021)0152

Programul „Europa digitală” ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Europa digitală” și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (06789/1/2020 – C9-0109/2021 – 2018/0227(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06789/1/2020 – C9-0109/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06789/1/2020 – C9-0109/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 decembrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 decembrie 2018 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0434),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0119/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0119/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 292.

(2)  JO C 86, 7.3.2019, p. 272.

(3)  Texte adoptate la 17.4.2019, P8_TA(2019)0403.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/245 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/245

---

P9_TA(2021)0153

Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE) 2021-2027 ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1293/2013 (06077/1/2020 – C9-0110/2021 – 2018/0209(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2021/C 506/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06077/1/2020 – C9-0110/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06077/1/2020 – C9-0110/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 octombrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 octombrie 2018 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0385), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0385),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0130/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0130/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 226.

(2)  JO C 461, 21.12.2018, p. 156.

(3)  Texte adoptate la 17.4.2019, P8_TA(2019)0405.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/246 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/246

---

P9_TA(2021)0154

Cooperarea administrativă în domeniul accizelor: conținutul registrelor electronice *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2012 al Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul accizelor în ceea ce privește conținutul registrelor electronice (COM(2021)0028 – C9-0016/2021 – 2021/0015(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2021/C 506/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0028), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0028),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0016/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0016/2021),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0121/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0121/2021),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 15.12.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 506/247 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 506/247

---

P9_TA(2021)0158

Estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului pentru exercițiul financiar 2022

Rezoluția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului pentru exercițiul financiar 2022 (2020/2264(BUI))

(2021/C 506/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 39, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 39,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia în acest context (3), precum și declarațiile unilaterale aferente (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia în acest context (3), precum și declarațiile unilaterale aferente (4),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs pentru introducerea de noi resurse proprii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs pentru introducerea de noi resurse proprii (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2013 de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2013 de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 mai 2020 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului pentru exercițiul financiar 2021 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 mai 2020 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului pentru exercițiul financiar 2021 (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind al doilea proiect de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind al doilea proiect de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European (12),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), în special punctul 2.1.4 privind „Construirea și renovarea clădirilor într-un mod eficient din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), în special punctul 2.1.4 privind „Construirea și renovarea clădirilor într-un mod eficient din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor”,

| — | având în vedere Strategia EMAS pe termen mediu pentru 2024, adoptată de Comitetul director pentru managementul de mediu la Bruxelles, la 15 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia EMAS pe termen mediu pentru 2024, adoptată de Comitetul director pentru managementul de mediu la Bruxelles, la 15 decembrie 2020,

| — | având în vedere studiul intitulat: „The European Parliament’s carbon footprint – Towards carbon neutrality” (13) (Amprenta de carbon a Parlamentului European – Către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat: „The European Parliament’s carbon footprint – Towards carbon neutrality” (13) (Amprenta de carbon a Parlamentului European – Către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon),

| — | având în vedere Raportul special nr. 14/2014 al Curții de Conturi Europene intitulat: „How do the EU institutions and bodies calculate, reduce and offset their greenhouse gas emissions? (14)” (Modul în care instituțiile și organele UE își calculează, reduc și compensează emisiile de gaze cu efect de seră), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 14/2014 al Curții de Conturi Europene intitulat: „How do the EU institutions and bodies calculate, reduce and offset their greenhouse gas emissions? (14)” (Modul în care instituțiile și organele UE își calculează, reduc și compensează emisiile de gaze cu efect de seră),

| — | având în vedere cerințele privind adiționalitatea prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (Directiva privind energia din surse regenerabile), în special considerentul 90 și articolul 27, |
| --- | --- |

—

având în vedere cerințele privind adiționalitatea prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (Directiva privind energia din surse regenerabile), în special considerentul 90 și articolul 27,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE (15),

| — | având în vedere Directiva privind performanța energetică a clădirilor (16) și Directiva privind eficiența energetică (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind performanța energetică a clădirilor (16) și Directiva privind eficiența energetică (17),

| — | având în vedere Declarația Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei cu privire la rolul de exemplu al clădirilor acestora în contextul Directivei privind eficiența energetică (18); |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei cu privire la rolul de exemplu al clădirilor acestora în contextul Directivei privind eficiența energetică (18);

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor privind Pactul ecologic european intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), în special punctul 9 referitor la călătoriile colective, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor privind Pactul ecologic european intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), în special punctul 9 referitor la călătoriile colective,

| — | având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2022,

| — | având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 8 martie 2021 în conformitate cu articolul 25 alineatul (7) și articolul 102 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 8 martie 2021 în conformitate cu articolul 25 alineatul (7) și articolul 102 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

| — | având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 102 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 102 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

| — | având în vedere articolul 102 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 102 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0145/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0145/2021),

| A. | întrucât importanța Parlamentului în continuă creștere în calitate de colegiuitor și una dintre componentele autorității bugetare, cu competențe de control și promotor al democrației europene, inclusiv în contextul răspunsului european la pandemia de COVID-19 și în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind controlul bugetar al noilor propuneri întemeiate pe articolul 122 din TFUE care pot avea implicații apreciabile asupra bugetului Uniunii (19), a evidențiat că este necesar ca Parlamentul să fie dotat în permanență cu competențe legislative și resurse financiare adecvate pentru a asigura calitatea activității legislative și de control și a comunica rezultatele sale; întrucât credibilitatea Parlamentului și a deputaților săi în ochii cetățenilor europeni depinde de capacitatea Parlamentului de a-și planifica și gestiona cheltuielile în mod prudent, eficient și judicios, pentru a reflecta realitățile economice predominante; |
| --- | --- |

A.

întrucât importanța Parlamentului în continuă creștere în calitate de colegiuitor și una dintre componentele autorității bugetare, cu competențe de control și promotor al democrației europene, inclusiv în contextul răspunsului european la pandemia de COVID-19 și în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind controlul bugetar al noilor propuneri întemeiate pe articolul 122 din TFUE care pot avea implicații apreciabile asupra bugetului Uniunii (19), a evidențiat că este necesar ca Parlamentul să fie dotat în permanență cu competențe legislative și resurse financiare adecvate pentru a asigura calitatea activității legislative și de control și a comunica rezultatele sale; întrucât credibilitatea Parlamentului și a deputaților săi în ochii cetățenilor europeni depinde de capacitatea Parlamentului de a-și planifica și gestiona cheltuielile în mod prudent, eficient și judicios, pentru a reflecta realitățile economice predominante;

| B. | întrucât Comisia estimează în previziunile sale de iarnă că PIB-ul a scăzut cu 6,9 % în 2020 și preconizează că nu va reveni la nivelul din 2019 înainte de 2023; întrucât estimările adoptate de Parlament au reprezentat o creștere de 2,68 % pentru 2020 și o creștere de 2,54 % pentru 2021; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia estimează în previziunile sale de iarnă că PIB-ul a scăzut cu 6,9 % în 2020 și preconizează că nu va reveni la nivelul din 2019 înainte de 2023; întrucât estimările adoptate de Parlament au reprezentat o creștere de 2,68 % pentru 2020 și o creștere de 2,54 % pentru 2021;

| C. | întrucât bugetul propus de Secretarul General pentru proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2022 reprezintă o creștere de 3,31 %, cu mult peste rata inflației; |
| --- | --- |

C.

întrucât bugetul propus de Secretarul General pentru proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2022 reprezintă o creștere de 3,31 %, cu mult peste rata inflației;

| D. | întrucât Parlamentul a înregistrat o reducere totală de 6 % a personalului său pe durata CFM anterior, care a fost aplicată în principal în cadrul administrației, cu toate că, în același timp, de la adoptarea Tratatului de la Lisabona, Parlamentul examinează un număr mai mare de dosare legislative în calitate de colegiuitor și și-a intensificat activitățile legate de instrumentul Next Generation EU; întrucât volumul de lucru nesustenabil al multor secretariate ale comisiilor parlamentare specializate și grupuri politice constituie un motiv serios de îngrijorare; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul a înregistrat o reducere totală de 6 % a personalului său pe durata CFM anterior, care a fost aplicată în principal în cadrul administrației, cu toate că, în același timp, de la adoptarea Tratatului de la Lisabona, Parlamentul examinează un număr mai mare de dosare legislative în calitate de colegiuitor și și-a intensificat activitățile legate de instrumentul Next Generation EU; întrucât volumul de lucru nesustenabil al multor secretariate ale comisiilor parlamentare specializate și grupuri politice constituie un motiv serios de îngrijorare;

| E. | întrucât Pactul verde european urmărește să își atingă obiectivele ambițioase în materie de climă fără a recurge la compensarea emisiilor sale de gaze cu efect de seră prin credite internaționale; |
| --- | --- |

E.

întrucât Pactul verde european urmărește să își atingă obiectivele ambițioase în materie de climă fără a recurge la compensarea emisiilor sale de gaze cu efect de seră prin credite internaționale;

| F. | întrucât se preconizează că decizia privind viitorul clădirii Paul-Henri Spaak va fi luată, cel mai probabil, în 2021, în funcție de rezultatul unui concurs organizat de Birou, ceea ce presupune o creștere semnificativă a cheltuielilor într-un context de criză; întrucât clădirea Spaak ar trebui să îndeplinească cele mai înalte standarde de mediu și de siguranță; |
| --- | --- |

F.

întrucât se preconizează că decizia privind viitorul clădirii Paul-Henri Spaak va fi luată, cel mai probabil, în 2021, în funcție de rezultatul unui concurs organizat de Birou, ceea ce presupune o creștere semnificativă a cheltuielilor într-un context de criză; întrucât clădirea Spaak ar trebui să îndeplinească cele mai înalte standarde de mediu și de siguranță;

| G. | întrucât fondul facultativ de pensii a fost înființat în 1990 prin Normele Biroului privind regimul de pensii complementare (facultativ) (20); întrucât, la reuniunea sa din 10 decembrie 2018, Biroul a decis să modifice normele aplicabile fondului de pensii prin creșterea vârstei de pensionare de la 63 la 65 de ani și prin introducerea unei taxe de 5 % pe plățile pensiilor pentru viitorii pensionari, cu scopul de a îmbunătăți viabilitatea acestor plăți; întrucât, potrivit estimărilor, aceste modificări ale normelor au redus deficitul actuarial cu 13,3 milioane EUR, |
| --- | --- |

G.

întrucât fondul facultativ de pensii a fost înființat în 1990 prin Normele Biroului privind regimul de pensii complementare (facultativ) (20); întrucât, la reuniunea sa din 10 decembrie 2018, Biroul a decis să modifice normele aplicabile fondului de pensii prin creșterea vârstei de pensionare de la 63 la 65 de ani și prin introducerea unei taxe de 5 % pe plățile pensiilor pentru viitorii pensionari, cu scopul de a îmbunătăți viabilitatea acestor plăți; întrucât, potrivit estimărilor, aceste modificări ale normelor au redus deficitul actuarial cu 13,3 milioane EUR,

Cadrul general

| 1. | reamintește că cea mai mare parte a bugetului Parlamentului este stabilită prin obligații statutare sau contractuale; observă că 55 % din buget face obiectul indexării salariale în conformitate cu Statutul funcționarilor și cu Statutul deputaților în Parlamentul European; reamintește că indexarea salariilor prevăzută în prezent de Comisie pentru iulie 2021 și 2022 se ridică la 2,9 % și, respectiv, 2,5 %, ceea ce reprezintă o creștere de 31,9 milioane EUR în 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută acordul la care s-a ajuns în cadrul reuniunilor de conciliere dintre Birou și Comisia pentru bugete desfășurate la 14 aprilie 2021, de a stabili rata de majorare a bugetului pe 2021 la 2,4 %, procent ce corespunde unui nivel global al estimărilor de 2 112 904 198 EUR pentru 2022, a reduce nivelul cheltuielilor din proiectul preliminar de estimare a bugetului aprobat de Birou la 8 martie 2021 cu 18,85 de milioane EUR și a reduce în mod corespunzător creditele propuse pentru următoarele linii bugetare:
  1004 01 – Cheltuieli de deplasare ordinare: sesiuni, comisii sau delegațiile lor, grupuri politice și diverse; 1405 01 – Cheltuieli de interpretare: interpretare externă; 2007 01 – Construirea de clădiri și amenajarea spațiilor; 2022 – Întreținerea, mentenanța, gestionarea și curățenia clădirilor; 2024 – Consumul de energie; 2120 01: Mobilier: achiziționarea, închirierea, întreținerea și repararea mobilierului; 2140: Echipament și instalații tehnice; 3000 – Cheltuieli de misiune și de deplasare ale personalului între cele trei locuri de desfășurare a activității; 3040 – Cheltuieli diverse aferente reuniunilor interne; 3042 – Reuniuni, congrese, conferințe și delegații; 3210 09: Cheltuieli aferente serviciilor de cercetare parlamentară, inclusiv Biblioteca, Arhivele Istorice, evaluarea opțiunilor științifice și tehnologice (STOA) și Centrul european pentru mass-media științifică: cheltuieli aferente Centrului european pentru mass-media științifică; 3243 01: Centrele pentru vizitatori ale Parlamentului European: Parlamentarium și centrele „Europa Experience”; 3244 01: Organizarea și primirea grupurilor de vizitatori, programul Euroscola și invitații adresate multiplicatorilor de opinie din țări terțe: costuri de primire și subvenții pentru grupurile de vizitatori; 4220 02: Cheltuieli aferente asistenței parlamentare: remunerații și indemnizații ale asistenților acreditați – Statutul deputaților; 4220 04: Cheltuieli aferente asistenței parlamentare: cheltuielile de misiune și de deplasare între cele trei locuri de desfășurare a activității și aferente activităților externe de formare a asistenților parlamentari acreditați – Statutul deputaților; |
| --- | --- |

2.

1004 01 – Cheltuieli de deplasare ordinare: sesiuni, comisii sau delegațiile lor, grupuri politice și diverse; 1405 01 – Cheltuieli de interpretare: interpretare externă; 2007 01 – Construirea de clădiri și amenajarea spațiilor; 2022 – Întreținerea, mentenanța, gestionarea și curățenia clădirilor; 2024 – Consumul de energie; 2120 01: Mobilier: achiziționarea, închirierea, întreținerea și repararea mobilierului; 2140: Echipament și instalații tehnice; 3000 – Cheltuieli de misiune și de deplasare ale personalului între cele trei locuri de desfășurare a activității; 3040 – Cheltuieli diverse aferente reuniunilor interne; 3042 – Reuniuni, congrese, conferințe și delegații; 3210 09: Cheltuieli aferente serviciilor de cercetare parlamentară, inclusiv Biblioteca, Arhivele Istorice, evaluarea opțiunilor științifice și tehnologice (STOA) și Centrul european pentru mass-media științifică: cheltuieli aferente Centrului european pentru mass-media științifică; 3243 01: Centrele pentru vizitatori ale Parlamentului European: Parlamentarium și centrele „Europa Experience”; 3244 01: Organizarea și primirea grupurilor de vizitatori, programul Euroscola și invitații adresate multiplicatorilor de opinie din țări terțe: costuri de primire și subvenții pentru grupurile de vizitatori; 4220 02: Cheltuieli aferente asistenței parlamentare: remunerații și indemnizații ale asistenților acreditați – Statutul deputaților; 4220 04: Cheltuieli aferente asistenței parlamentare: cheltuielile de misiune și de deplasare între cele trei locuri de desfășurare a activității și aferente activităților externe de formare a asistenților parlamentari acreditați – Statutul deputaților;

| 3. | sprijină ferm ideea creării unui număr de 76 de noi posturi pentru grupurile politice și de 66 de noi posturi în cadrul secretariatelor comisiilor, pentru a asigura capacități proporționale de a face față volumului sporit de muncă și pentru a pune în aplicare politicile Uniunii; invită, în paralel, Biroul să utilizeze potențialele sinergii pentru a spori eficiența în cadrul administrației, precum și să analizeze modul în care digitalizarea și noile modalități de lucru pot contribui la raționalizarea activității direcțiilor și pot permite transferul de posturi către secretariatele comisiilor; îndeamnă Biroul să examineze în ce măsură indemnizația de asistență parlamentară a deputaților este adecvată, având în vedere volumul de muncă în creștere pe care trebuie să și-l asume deputații și personalul acestora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că bugetul Parlamentului pe 2022 trebuie să dea dovadă de realism și precizie pentru a evita alocările bugetare excesive; ia act de practica curentă de a utiliza „transferurile colectoare” la sfârșit de an pentru a contribui la proiectele imobiliare; subliniază că astfel de „transferuri colectoare” au loc în mod sistematic la aceleași capitole, titluri și, adeseori, exact la aceleași linii bugetare; consideră că o astfel de practică riscă să fie percepută ca o alocare bugetară excesivă programată; solicită ca, înainte de următorul transfer colector, să se lanseze un proces de reflecție privind finanțarea investițiilor esențiale bazat pe transparență; |
| --- | --- |

4.

Ecologizarea Parlamentului

| 5. | subliniază că Parlamentul trebuie să se afle în avangarda adoptării unor metode de lucru și a unor practici de reuniuni mai digitale, mai flexibile și mai eficiente din punct de vedere energetic, învățând din experiențele pandemiei de COVID-19 și valorificând investițiile tehnologice deja realizate; solicită, în acest context, o revizuire cuprinzătoare și ambițioasă a modului în care deputații, personalul și funcționarii își desfășoară activitatea parlamentară; consideră că această revizuire ar trebui să se axeze în principal pe funcționarea eficace și eficientă a instituției și ar trebui, de asemenea, să evalueze impactul pe care modalitățile de organizare de la distanță sau hibride îl au asupra calității reuniunilor, evitând totodată o generalizare a excesivă a măsurilor menite să facă față unor circumstanțe excepționale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută obiectivele sistemului de management de mediu (EMAS) al Parlamentului pentru 2024; reamintește că strategia EMAS pe termen mediu pentru 2024 include o clauză de revizuire pentru a crește nivelul de ambiție în materie de mediu pe baza performanțelor observate; invită Parlamentul să reevalueze obiectivele sale EMAS în contextul pandemiei de COVID-19 în 2022 și să revizuiască în sens ascendent obiectivele adoptate în 2019 pentru indicatorii-cheie de performanță; îl invită din nou să își modifice actualul plan de reducere a emisiilor de CO2 pentru a atinge neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până în 2030, utilizând un preț intern al carbonului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște că aproape două treimi din amprenta de carbon a Parlamentului provine din transportul de persoane; solicită să se reducă în mod rezonabil călătoriile efectuate pentru a participa la reuniuni care pot fi organizate de la distanță sau în format hibrid și să se promoveze trecerea la alternative cu emisii reduse de dioxid de carbon pentru toate călătoriile rămase, cu condiția ca acest lucru să nu afecteze calitatea activității legislative și politice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită extinderea muncii voluntare de la distanță la mai multe zile și funcții; solicită să se acorde prioritate reuniunilor în format hibrid sau în întregime de la distanță atunci când acestea nu implică luarea de decizii politice, cum ar fi audierile și schimburile de opinii sau reuniunile interne și pregătitoare, recunoscând totodată că prezența fizică este mai eficientă pentru negocierile politice, inclusiv să se furnizeze servicii de interpretare și de interpretare de la distanță ori de câte ori este necesar; invită Secretarul General să stabilească, în urma măsurilor de asigurare a continuității activității în timpul crizei de COVID-19, un nou cadru flexibil pentru furnizarea de servicii de interpretare de la distanță pentru perioada post-COVID; constată că timpul excesiv dedicat instrumentelor digitale poate avea efecte negative asupra stării de bine a anumitor persoane; solicită o revizuire a normelor privind misiunile până la sfârșitul anului 2022 pentru a asigura o aprobare adecvată, bazată pe necesități, o justificare specifică pentru autorizarea tuturor misiunilor, cerințe pentru modurile de transport cu emisii scăzute de dioxid de carbon, fără a-i împiedica pe deputați în îndeplinirea mandatului lor, și excluderea celor mai dăunătoare moduri de transport, cu excepția cazurilor extreme în care modurile alternative de transport pentru călătorii de lungă durată sau către zone greu accesibile ar perturba echilibrul dintre obiectivul de mediu și eficiența activității parlamentare; se așteaptă ca toate vizitele oficiale ale delegațiilor să facă obiectul unor reuniuni pregătitoare și sesiuni de informare după misiuni, în întregime de la distanță, ca o condiție pentru autorizare, precum și ca autorizarea delegațiilor să fie limitată exclusiv la persoanele care au dreptul să participe la astfel de delegații începând cu 2022; invită Biroul să se asigure că reuniunile extraordinare ale comisiilor de la Strasbourg sunt strict limitate la circumstanțe excepționale și că trebuie să fie justificate în mod corespunzător în fiecare caz în parte, înainte de a fi aprobate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încurajează deputații să utilizeze alternative de transport cu emisii reduse de dioxid de carbon; solicită din nou să se revizuiască măsurile de punere în aplicare a Statutului deputaților pentru a permite rambursarea biletelor de avion flexibile la clasa economică atunci când se deplasează pe teritoriul Uniunii, cu derogări pentru zborurile dinspre și înspre regiunile ultraperiferice și zborurile cu cel puțin o escală sau cu durate mai lungi de patru ore; constată că deplasările unor deputați din circumscripțiile lor către locurile de desfășurare a activității Parlamentului necesită călătorii lungi, care pot fi efectuate numai cu avionul; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită să se îmbunătățească infrastructurile pentru biciclete, biciclete cargo, biciclete electrice și scutere electrice în clădirile Parlamentului, în special prin instalarea unor spații de parcare și puncte de reparații pentru biciclete, ușor de utilizat și sigure; invită Parlamentul să colaboreze îndeaproape cu autoritățile locale competente și, în special, cu regiunea Bruxelles în eforturile sale de a fi un lider în ceea ce privește mobilitatea urbană durabilă, asumându-și un rol proactiv în punerea în aplicare a Planului GoodMove; solicită dezvoltarea sistemului de biciclete de serviciu din cadrul Parlamentului; solicită să se adopte măsuri specifice pentru a încuraja mobilitatea activă în rândul personalului Parlamentului, inclusiv activități specifice de formare privind deplasarea în condiții de siguranță, întreținerea și repararea; solicită crearea unui sistem-pilot de biciclete cargo pentru anumite procese logistice în cadrul Parlamentului și între clădirile instituțiilor Uniunii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încurajează personalul Parlamentului să utilizeze transportul public și solicită un sistem care să combine legitimațiile de transport public subvenționate pentru personal, excluzând dreptul la o a doua vinietă de parcare, până în 2022; se așteaptă ca autoturismele oficiale să fie utilizate pentru transportul deputaților, al membrilor personalului și al asistenților parlamentari acreditați cu ordine de misiune între Bruxelles și Strasbourg; solicită o creștere adecvată a numărului de locuri de parcare rezervate exclusiv vehiculelor electrice și o prezentare generală a numărului total de locuri de parcare în conformitate cu legislația aplicabilă în cele trei locuri de desfășurare a activității; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se așteaptă ca toate grupurile de vizitatori să fie informate de serviciile Parlamentului despre impactul transportului lor asupra mediului și ca în 2022 să se stabilească un sistem bazat pe stimulente, de rambursare a cheltuielilor de deplasare în funcție de impactul asupra mediului; invită Biroul să demareze procesul de revizuire a normelor referitoare la grupurile de vizitatori în conformitate cu comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), în special cu punctul 9 din comunicarea respectivă, privind călătoriile colective, și să adapteze costurile de deplasare ale grupurilor de vizitatori la prețurile de piață în schimbare și să permită modificări pentru a evita fluctuațiile de piață ale cheltuielilor de călătorie care îi discriminează indirect pe vizitatori din punct de vedere geografic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită administrației să monitorizeze creșterile continue ale costurilor energiei preconizate pentru 2022 și să analizeze posibilitățile de a reduce costurile și a eficientiza consumul; solicită să se pună capăt modernizării instalațiilor de încălzire pe bază de combustibili fosili și să se elaboreze o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a combustibililor fosili, cu etape specifice, care să fie adoptată în 2022 pentru a se evita deprecierea activelor, precum și o analiză a eficacității și eficienței utilizării sistemelor de pompe de căldură și a altor tehnologii relevante în conformitate cu obiectivele EMAS; invită Parlamentul să mărească în continuare ponderea energiei din surse regenerabile în mixul său energetic și, în special, în producția de energie și se așteaptă ca la Bruxelles să fie instalate sisteme de panouri fotovoltaice de acoperiș de ultimă generație pentru a atinge potențialul maxim al unor astfel de panouri până în 2023; solicită, în paralel, ca achizițiile publice cu garanții de origine să fie înlocuite treptat cu surse locale de energie regenerabile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se așteaptă ca serviciile Parlamentului să continue să reducă consumul de hârtie prin trecerea la un mediu fără hârtie, colectiv și online pentru toate reuniunile, precum și să continue să implementeze modalitățile de semnătură electronică; reamintește solicitarea sa de a efectua cât mai curând o analiză a soluțiilor pentru înlocuirea cutiilor de transport, în conformitate cu obiectivul EMAS vizând un Parlament „fără hârtie”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | se așteaptă ca principiul „eficiența energetică pe primul loc” și principiul economiei circulare să fie aplicate pentru toate investițiile, inclusiv pentru investițiile digitale și deciziile de gestionare; solicită punerea în aplicare pe deplin a strategiei Parlamentului de gestionare a deșeurilor, în conformitate cu principiile ierarhiei deșeurilor, în special în ceea ce privește abordarea sustenabilă și circulară a gestionării deșeurilor din construcții; solicită aplicarea integrală a măsurilor ce vizează un Parlament fără produse din plastic de unică folosință; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește sprijinul exprimat de o vastă majoritate a deputaților în Parlamentul European în favoarea unui sediu unic, pentru a garanta că banii contribuabililor Uniunii sunt cheltuiți eficient și pentru ca Parlamentul să își asume responsabilitatea instituțională de a-și reduce amprenta de carbon; reamintește că este necesar să se găsească soluții pentru a se optimiza activitatea parlamentară și instituțională, costurile financiare și amprenta de carbon; consideră că experiența acumulată și investițiile realizate în munca și reuniunile de la distanță pot servi drept bază pentru a adapta nevoile personalului în materie de misiuni; reamintește că, în conformitate cu Tratatul privind Uniunea Europeană, sediul Parlamentului European trebuie să fie la Strasbourg; observă că modificările permanente ar necesita o modificare a tratatului, pentru care este nevoie de unanimitate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că condițiile de atribuire a contractului de achiziții publice ar trebui să depășească principiul prețului celui mai bun și să includă, de asemenea, criterii de mediu, sociale și de gen, cu indicatori detaliați; salută extinderea mandatului Serviciului de asistență pentru achiziții publice ecologice pentru a include o componentă socială și de gen și solicită să se introducă obligația de a consulta acest serviciu în cazul achizițiilor cu o valoare mai mare de 15 000 EUR; se așteaptă ca, până în 2022, Biroul să adopte un sistem de informare cu privire la sustenabilitate precum cel al Inițiativei de Raportare Globală, care să fie extins pentru a integra dimensiunea de gen în rapoartele privind sustenabilitatea; |
| --- | --- |

17.

Transparența și responsabilitatea

| 18. | regretă că Biroul refuză să pună în aplicare voința plenului exprimată în numeroase ocazii de a reforma indemnizația pentru cheltuieli generale (ICG), împiedicând astfel în mod activ să se îmbunătățească transparența și responsabilitatea utilizării banilor contribuabililor din Uniune; invită Biroul să introducă modificări ale normelor care reglementează ICG până la sfârșitul anului 2021; |
| --- | --- |

18.

| 19. | regretă că Biroul refuză să pună în aplicare voința plenului, exprimată în mai multe rânduri, cu privire la principalele măsuri de reformă pe care Parlamentul ar trebui să le aibă în vedere, care au fost menționate inițial în rezoluția sa din 26 octombrie 2017 menționată anterior referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE, printre care se numără introducerea de cursuri de formare, cu caracter obligatoriu, privind combaterea hărțuirii, pentru toți membrii personalului și deputați; cere Biroului să pună în aplicare fără întârziere și pe deplin deciziile adoptate în plen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | regretă că Biroul refuză să pună în aplicare voința plenului, exprimată în mai multe rânduri, de a le acorda un nivel înalt de protecție asistenților parlamentari acreditați care raportează încălcări ale dreptului Uniunii, în temeiul Directivei (UE) 2019/1937 privind protecția avertizorilor de integritate (21), similar nivelului de protecție acordat asistenților parlamentari acreditați care sunt victime ale hărțuirii; invită Biroul să definească standarde clare și sigure din punct de vedere juridic cu privire la situațiile în care se poate asigura protecția avertizorilor de integritate, inclusiv a asistenților parlamentari acreditați care denunță nereguli, și să publice standardele respective; |
| --- | --- |

20.

| 21. | regretă că Biroul refuză să pună în aplicare voința plenului, exprimată în mai multe rânduri, de a lua măsuri pentru a alinia pe deplin ratele indemnizațiilor funcționarilor, ale altor agenți și ale asistenților parlamentari acreditați aferente deplasărilor în interes de serviciu între cele trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului; invită Biroul să abordeze această chestiune fără alte întârzieri și să adopte măsurile necesare pentru a remedia această inegalitate, punându-le în aplicare începând cu reluarea sesiunilor plenare de la Strasbourg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită din nou Conferința președinților să revizuiască dispozițiile de punere în aplicare care reglementează activitatea delegațiilor și misiunile în afara Uniunii Europene; subliniază că o astfel de revizuire ar trebui să aibă în vedere posibilitatea ca asistenții parlamentari acreditați, sub rezerva anumitor condiții, să însoțească deputații în delegațiile și misiunile oficiale ale Parlamentului; |
| --- | --- |

22.

| 23. | regretă faptul că Biroul a amânat punerea în aplicare a voinței plenului, exprimată în mai multe rânduri, de a găsi o soluție tehnică care să le permită deputaților să își exercite dreptul de vot atunci când beneficiază de concediu de maternitate sau de paternitate, în caz de concediu medical de lungă durată sau în cazurile de forță majoră și de a clarifica limitele juridice, financiare și tehnice pe care le-ar presupune o astfel de soluție; consideră că orice măsuri luate în acest sens ar fi permis realizarea de progrese în ceea ce privește instituirea sistemului de desfășurare a activității și de vot la distanță al Parlamentului, creat în momentul izbucnirii pandemiei; se așteaptă ca, întrucât posibilitatea tehnică a fost în prezent confirmată, Biroul să demareze acțiunile necesare pentru eliminarea limitelor juridice și financiare care ar mai putea exista; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că, potrivit rapoartelor anuale ale Registrului de transparență din ultimii ani, aproximativ jumătate din numărul total al înregistrărilor din registru sunt incorecte; își exprimă temerea că registrul nu își poate atinge obiectivul de a asigura o mai mare transparență cu privire la activitățile reprezentanților de interese dacă jumătate din înregistrările sale furnizează informații incomplete sau incorecte; invită Parlamentul să ia măsuri pentru a îmbunătăți acuratețea registrului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își reiterează solicitarea ca Parlamentul să elaboreze un raport anual detaliat referitor la reprezentanții de interese și alte organizații cărora li s-a acordat accesul în clădirile Parlamentului și să îl publice respectând Regulamentul privind protecția datelor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | se așteaptă ca, în viitor, Biroul să informeze în mod proactiv deputații cu privire la punerea în aplicare a deciziilor pertinente adoptate în plen; |
| --- | --- |

26.

Gen

| 27. | solicită ca viitorul proiect preliminar de estimare a bugetului să se bazeze pe o analiză bugetară care să țină seama de dimensiunea de gen, în conformitate cu angajamentul Uniunii de a integra dimensiunea de gen în buget; solicită un sistem specific de contabilitate care să țină seama de dimensiunea de gen, în care cheltuielile pentru deputați, personal și experți să fie prezentate într-o formă defalcată în funcție de gen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită adoptarea unor criterii de evaluare și monitorizare a achizițiilor publice care să țină seama de dimensiunea de gen, bazate pe promovarea egalității de șanse, în toate caietele de sarcini ale Parlamentului; |
| --- | --- |

28.

Infrastructura digitală

| 29. | sprijină investițiile în infrastructura digitală, inclusiv în securitatea cibernetică; subliniază necesitatea ca TIC să integreze soluții informatice sigure, adică soluții informatice cu sursă deschisă, asigurând un control deplin al Parlamentului asupra programelor informatice și asupra gestionării datelor, precum și libertate în dezvoltarea aplicațiilor, și achiziții de tehnologie care evită în mod specific dependența sau dependența tehnologică de marile platforme tehnologice, în special în ceea ce privește furnizorii de servicii de cloud; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că Parlamentul trebuie să integreze aspectele de mediu în agenda digitală; subliniază că inovarea digitală trebuie să contribuie în mod pozitiv la tranziția ecologică; solicită reducerea amprentei de mediu a tehnologiei digitale (tehnologie informatică ecologică), în special prin adaptarea politicilor interne; invită Parlamentul să integreze proiectarea ecologică a serviciilor digitale în gestionarea TIC și să aleagă opțiuni care respectă economia circulară și promovează utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește riscurile inerente pentru securitatea informațiilor și protecția vieții private pe care le prezintă utilizarea soluțiilor dependente de terți pentru schimbul de date sensibile și impactul pozitiv al software-ului cu sursă deschisă asupra autonomiei digitale și avantajele sale în ceea ce privește securitatea; insistă că utilizatorii ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza software cu sursă deschisă pe dispozitivele Parlamentului și evidențiază necesitatea unor soluții descentralizate, cu sursă deschisă, pentru reuniunile virtuale și mesageria instantanee; subliniază că este necesar ca utilizatorii să fie formați în mod corespunzător, cu un accent special pe securitatea cibernetică; subliniază necesitatea unui program informatic care să asigure transcrierea și traducerea automată a limbilor utilizate pentru a sprijini difuzarea informațiilor în toate limbile oficiale, într-o măsură egală; |
| --- | --- |

31.

| 32. | îndeamnă ferm la luarea de măsuri pentru a se asigura că, la achiziția de către Parlament a programelor informatice și a infrastructurii digitale, inclusiv a soluțiilor cloud, se evită efectele de dependență de un singur furnizor, prin intermediul unor cerințe de portabilitate și de interoperabilitate deplină, se utilizează software cu sursă deschisă și se rezervă achiziții publice care se adresează IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că datele și instrumentele informatice generate de sectorul public și/sau datele și instrumentele informatice finanțate din fonduri publice ar trebui să fie reutilizabile, accesibile în mod deschis și să respecte drepturile fundamentale și, dacă sunt destinate unei utilizări critice, trebuie să facă obiectul unei certificări de securitate sau al unui audit de securitate; consideră, în plus, că IA utilizată de Parlament ar trebui să fie publicată ca sursă deschisă, în cadrul procedurii de achiziții publice, cu documentație de software și algoritmi accesibili pentru a permite analizarea modului în care sistemul IA a ajuns la o anumită concluzie; subliniază că o evaluare prealabilă a conformității ar trebui să includă un audit privind drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ia act de faptul că au fost instituite sisteme de votare de la distanță pentru a garanta continuitatea activității Parlamentului în timpul pandemiei; solicită unificarea acestor sisteme de vot; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită să se asigure funcționarea unor rețele fără fir mai rapide și mai sigure în toate cele trei locuri de desfășurare a activității; |
| --- | --- |

35.

Interacțiunea cu cetățenii

| 36. | subliniază că Parlamentul este singura instituție a Uniunii aleasă prin vot universal; consideră că este important să li se ofere cetățenilor o mai bună înțelegere a activităților Parlamentului, precum și să se îmbunătățească gradul de conștientizare politică și să se promoveze valorile Uniunii; solicită o utilizare crescută a mijloacelor digitale pentru a interacționa direct cu cetățenii; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sprijină instalarea de spații „Europa Experience” în toate statele membre până în 2024; ia act de confirmarea faptului că întârzierile cauzate de pandemia de COVID-19 nu vor compromite etapele critice; sprijină politica administrației de a viza maximizarea sinergiilor; se așteaptă ca impactul bugetar pe termen lung al spațiilor „Europa Experience” în ceea ce privește costurile de funcționare să fie prezentat Comisiei pentru bugete înainte de adoptarea bugetului pe 2022; reamintește că proiectul „Europa Experience” ar trebui să le permită tuturor cetățenilor să înțeleagă mai bine funcționarea instituțiilor europene; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că birourile de legătură ale Parlamentului European (EPLO) ar trebui să își dezvolte rețeaua din care fac parte și să interacționeze mai mult cu cetățenii; invită Parlamentul să organizeze, prin intermediul birourilor sale de legătură, reuniuni și evenimente, precum Evenimentul tineretului european (EYE), care să implice participarea deputaților și a tinerilor la nivel local; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recunoaște importanța grupurilor de vizitatori; constată că niciun grup de vizitatori nu a putut vizita clădirile Parlamentului în timpul pandemiei de COVID-19; reamintește că, în conformitate cu decizia Biroului din 5 octombrie 2020, 40 % din cota neutilizată pentru 2020 a fost realocată pentru 2022; salută faptul că Parlamentul depune eforturi considerabile pentru a oferi servicii vizitatorilor, îndeosebi tinerilor, care rămân un grup-țintă important; solicită ca indemnizațiile pentru vizitatori să nu mai crească în restul mandatului dincolo de un nivel fezabil din punct de vedere operațional; |
| --- | --- |

39.

| 40. | recunoaște că aproximativ 50 de milioane de persoane aparțin unor minorități lingvistice, comunități și regiuni distincte ale Uniunii; reamintește că Parlamentul încurajează implicarea și participarea cetățenilor, inclusiv a minorităților naționale, regionale și lingvistice, la activitățile Uniunii; reamintește că Parlamentul sprijină cu fermitate multilingvismul și promovează drepturile minorităților naționale, regionale și lingvistice; consideră că Parlamentul poate contribui în mod activ la lupta împotriva dezinformării, furnizând informații și în limbile diferitelor minorități lingvistice, regiuni și comunități, după caz; solicită Biroului să analizeze fezabilitatea și să estimeze costul financiar al furnizării de materiale pentru comunicare, de exemplu pentru centrele „Europa Experience” și Conferința privind viitorul Europei, care să fie elaborate în limbile minorităților lingvistice, ale regiunilor și ale comunităților din diferite state membre; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Biroul să adopte măsuri pentru a asigura traducerea rezoluțiilor-cheie în domeniul politicii externe adoptate în temeiul articolului 54 din Regulamentul de procedură (rapoarte din proprie inițiativă) în limbile oficiale ale Organizației Națiunilor Unite care nu sunt limbi oficiale ale Uniunii (și anume araba, chineza și rusa), precum și traducerea rezoluțiilor care vizează țări specifice, adoptate în temeiul articolului 132 (rezoluții care însoțesc declarațiile Comisiei/ale VP/ÎR) și al articolului 144 din Regulamentul de procedură (rezoluții de urgență), în limba oficială a țării în cauză, cu scopul de a spori impactul și vizibilitatea activităților Parlamentului în domeniul afacerilor externe; solicită, totodată, autorității bugetare să se asigure că sunt puse la dispoziție credite suficiente în acest scop. |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Secretarul General să analizeze fezabilitatea introducerii interpretării în limbajul internațional al semnelor pentru toate dezbaterile în plen, în conformitate cu cererile adoptate în cadrul Adunării plenare, și să pună în aplicare această decizie în ceea ce privește principiul accesului egal pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că este extrem de important ca fiecare instituție a Uniunii implicată în organizarea și gestionarea viitoarei Conferințe privind viitorul Europei, inclusiv Parlamentul, să fie dotată cu un buget administrativ corespunzător, pentru a asigura faptul că evenimentul este încununat de succes, încă din etapa comunicării estimărilor sale de venituri și cheltuieli; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită introducerea posibilității ca cetățenii și rezidenții statelor membre și ai țărilor partenere să efectueze vizite ghidate virtuale în Parlament, pentru a asigura astfel un grad mai ridicat de înțelegere a activității și a valorilor instituției în rândul publicului larg; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pledează pentru un serviciu special dedicat vizitatorilor vârstnici, evidențiind în acest context programele și politicile Uniunii care promovează îmbătrânirea activă; |
| --- | --- |

45.

Proiecte imobiliare

| 46. | se așteaptă ca planificarea și procesul decizional din domeniul politicii imobiliare a Parlamentului să fie mai transparente și mai detaliate, precum și să facă obiectul unei informări timpurii, ținând seama în mod adecvat de articolul 266 din Regulamentul financiar; solicită o dezbatere privind funcționarea Parlamentului și o revizuire a nevoilor în materie de spațiu ale Parlamentului, având în vedere efectele pandemiei și creșterea preconizată a muncii de la distanță și, dacă este cazul, ca strategia sa imobiliară pe termen lung să fie adaptată; subliniază că o planificare atentă ar trebui să permită economii substanțiale; |
| --- | --- |

46.

| 47. | cere Biroului să comunice decizia sa privind clădirea Paul-Henri Spaak, furnizând inclusiv o defalcare detaliată a costurilor și documentele justificative; ia act de indisponibilitatea clădirii Spaak în timpul lucrărilor de renovare și solicită optimizarea spațiului deja disponibil în conformitate cu nevoile Parlamentului; reamintește, în acest context, angajamentul asumat de Parlament de a realiza adaptarea și renovarea necesară a clădirilor sale pentru a crea un mediu accesibil tuturor utilizatorilor, în conformitate cu standardele Uniunii; recomandă să se țină seama în mod corespunzător de criteriile de diversitate și de incluziune în planificarea și restructurarea clădirilor Parlamentului; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută decizia Biroului de a adopta pașapoarte de renovare a clădirilor, pentru a face posibilă gestionarea pe parcursul ciclului de viață a portofoliului imobiliar al Parlamentului; se așteaptă ca utilizarea noului instrument să contribuie la punerea efectivă în aplicare a căii de urmat pentru a asigura neutralitatea sau pasivitatea clădirilor din punctul de vedere al impactului asupra climei cât mai curând posibil și cel târziu până în 2050; se așteaptă, de asemenea, ca pașaportul de renovare să includă îmbunătățirea calității aerului din interiorul clădirilor și respectarea unor standarde specifice clădirilor sănătoase; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ia act de faptul că bugetul propus de Secretarul General pentru 2022 prevede alocarea unei sume de 4,358 milioane EUR pentru executarea unor lucrări de construcții la intrarea în clădirea WEISS; constată, de asemenea, că o sumă de 8 milioane EUR a fost deja prevăzută în bugetul pe 2021 pentru astfel de lucrări; solicită informații actualizate cu privire la costurile totale ale acestui proiect; |
| --- | --- |

49.

Alte aspecte

| 50. | își reiterează solicitarea adresată Biroului de a asigura o flexibilitate totală a prezenței deputaților în cursul Săptămânilor verzi, pentru a le facilita modalitățile de lucru; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reamintește că la articolul 27 alineatele (1) și (2) din Statutul deputaților în Parlamentul European (22) se prevăd următoarele: „Fondul de pensii facultativ stabilit de Parlament se păstrează după intrarea în vigoare a prezentului statut pentru deputați sau foștii deputați care au dobândit deja drepturi sau sunt pe cale de a dobândi drepturi în respectivul fond” și că „drepturile dobândite și drepturile viitoare se păstrează integral”; invită Secretarul General și Biroul să respecte pe deplin Statutul deputaților și să stabilească cu Fondul de pensii un plan clar pentru ca Parlamentul să își asume și să își preia obligațiile și responsabilitățile privind sistemul de pensii facultativ al deputaților săi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | constată că furnizorii de servicii au fost grav afectați de pandemie; salută eforturile Parlamentului, spre exemplu furnizarea de mese de solidaritate, care contribuie la reducerea impactului asupra subcontractanților și asupra angajaților acestora; evidențiază că subcontractarea serviciilor de curățenie și de catering pune persoanele, în special femeile, într-o poziție extrem de vulnerabilă; este foarte îngrijorat de concedierile masive în rândul personalului Grupului COMPASS, care furnizează servicii de catering; invită autoritățile competente ale Parlamentului, în colaborare cu subcontractanții, să examineze toate soluțiile alternative posibile pentru a proteja ocuparea forței de muncă în cadrul dialogului social și pentru a achiziționa servicii suplimentare justificabile în termeni de utilizare a bugetului Parlamentului; invită Parlamentul să ia toate măsurile de precauție necesare pentru a se asigura că contractanții externi respectă cele mai înalte standarde ale legislației muncii în privința personalului afectat serviciilor de curățenie, compus în principal din femei, și în privința personalului din domeniul cateringului, în special în ceea ce privește presiunea psihologică și condițiile de muncă; invită Biroul să reconsidere politica de externalizare a Parlamentului; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Secretarul General și Biroul să promoveze o cultură a întocmirii bugetului în funcție de performanțe în întreaga administrație a Parlamentului și să promoveze abordarea bazată pe gestionarea de maximă eficiență, cu scopul de a îmbunătăți eficiența și sustenabilitatea din punct de vedere ecologic, a reduce formalitățile administrative și a diminua birocrația în activitatea internă a instituției; subliniază că gestionarea de maximă eficiență constă în îmbunătățirea continuă a procedurii de lucru, grație simplificării și experienței acumulate de personalul administrativ; |
| --- | --- |

53.

| 54. | evidențiază necesitatea de a revizui politica de resurse umane a Parlamentului pentru a permite instituției să utilizeze cunoștințele specializate dobândite de tot personalul acesteia; consideră, prin urmare, că este necesar să se modifice normele pentru a permite tuturor categoriilor de personal, inclusiv asistenților parlamentari acreditați, să participe la concursuri interne și să se implementeze sisteme de dezvoltare a resurselor umane, care să permită Parlamentului să mențină expertiza acestor categorii de personal în serviciul instituției; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Secretarul General să evalueze riscurile legate de angajarea unui număr tot mai mare de agenți contractuali, inclusiv riscul de a crea două categorii de personal în Parlament; insistă că posturile și sarcinile permanente de bază ar trebui încredințate personalului permanent; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită mai multă flexibilitate și mai puțină birocrație în gestionarea cabinetelor și contractelor deputaților în Parlamentul European, ținând seama de erorile repetate ale platformelor online și de dificultatea de a lucra de la distanță în timpul pandemiei de COVID-19; solicită Secretariatului și serviciilor financiare ale Parlamentului să stabilească un set special de norme flexibile; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ia act de faptul că în cadrul Parlamentului își încep activitatea, în fiecare semestru, aproximativ 250 de noi stagiari; consideră că tuturor stagiarilor din cadrul Parlamentului ar trebui să li se ofere aceeași reducere aplicabilă cheltuielilor cu transportul de care beneficiază și ceilalți membri ai personalului; consideră că aceste măsuri nu ar reprezenta o sarcină suplimentară semnificativă pentru bugetul Parlamentului și ar conduce la o reducere semnificativă a cheltuielilor pentru stagiarii de la Bruxelles; |
| --- | --- |

57.

| 58. | reamintește că trebuie alocate resurse adecvate pentru finanțarea activităților culturale și artistice în interiorul și în exteriorul clădirilor Parlamentului, astfel încât să se sublinieze sprijinul pe care îl acordă instituția sectorului cultural și creativ; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reamintește angajamentul politic al Parlamentului în ceea ce privește birourile sale de legătură externe și îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă să asigure condițiile necesare, cum ar fi gestionarea în comun a clădirilor acolo unde este necesar, precum și acreditarea diplomatică a personalului Parlamentului pe lângă autoritățile statelor-gazdă; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită ca Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene să prezinte rapoarte anuale transparente în timp util; |
| --- | --- |

60.

| 61. | consideră că pandemia de COVID-19 are un impact negativ asupra dinamismului activității Parlamentului; subliniază că este important să se asigure un Parlament dinamic și animat după încheierea crizei provocate de pandemia de COVID-19; solicită, prin urmare, Biroului să efectueze o analiză menită să identifice noi practici care ar putea face Parlamentul mai dinamic, urmată de recomandări care ar putea fi puse în aplicare printr-o revizuire a Regulamentului de procedură, dacă este necesar; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | adoptă estimarea bugetului pentru exercițiul financiar 2022; |
| --- | --- |

62.

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție și estimarea bugetului. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO C 444 I, 22.12.2020.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0357, anexa II.

(5)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(6)  JO L 287, 29.10.2013, p. 15.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0123.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0302.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0385.

(10)  JO C 346, 27.9.2018, p. 19.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0331.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0010.

(13)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/652735/IPOL_STU(2020)652735_EN.pdf

(14)  JO C 364, 15.10.2014, p. 3.

(15)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0227.

(16)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

(17)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

(18)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0306.

(19)  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 5.

(20)  Texte adoptate de Birou, PE 113.116/BUR./rev. XXVI/ 01-04-2009.

(21)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

(22)  Decizia Parlamentului European din 28 septembrie 2005 de adoptare a Statutului deputaților în Parlamentul European (2005/684/CE, Euratom), (JO L 262, 7.10.2005, p. 1).

---