# Europeiska unionens C 488/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 488 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången6 december 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 488

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången6 december 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | GEMENSAMMA FÖRKLARINGAR |
| | EuropaparlamentetRådetEuropeiska kommissionen |
| 2021/C 488/01 | Uttalande om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 | 1 |
| 2021/C 488/02 | Uttalande om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 | 3 |
| 2021/C 488/03 | Uttalanden om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden | 6 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

GEMENSAMMA FÖRKLARINGAR

EuropaparlamentetRådetEuropeiska kommissionen

2021/C 488/01

Uttalande om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013

1

2021/C 488/02

Uttalande om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013

3

2021/C 488/03

Uttalanden om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden

6

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

GEMENSAMMA FÖRKLARINGAR

Europaparlamentet Rådet Europeiska kommissionen

| 6.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 488/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 488/1

---

Uttalande om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (1)

(2021/C 488/01)

Rådets uttalande om förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken

Den nya genomförandemodellen bör göra det möjligt att ersätta ett efterlevnadsbaserat avslutande av utgifter med ett prestationsbaserat, vilket överlåter åt medlemsstaterna att utforma kontroll- och sanktionssystem på nationell nivå i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

Rådet begär att de bestämmelser som kommissionen ska utfärda genom de framtida riktlinjerna fullt ut beaktar den logiska grunden för den nya genomförandemodellen. De bör inte leda till att efterlevnadskrav återinförs som går utöver det tillämpningsområde som fastställs i artikel 37 i den övergripande förordningen.

De bör särskilt tillhandahålla en bättre ram för förfarandet för att fastställa de belopp som ska undantas från EU-finansiering, i linje med den nuvarande programplaneringen, med beaktande av överträdelsens art för att säkerställa att de står i proportion till omfattningen av den ekonomiska skada som EU lidit, särskilt när det gäller konsekvenserna av villkorsrelaterade anomalier. I detta avseende efterlyser vi ett förtydligande av definitionen av allvarliga brister i styrningssystemen. En brist kan upptäckas vid bedömningen av de styrande organens funktion och de grundläggande unionskraven, inbegripet rapporteringssystemen. Detta kan ske genom en översyn av det interna kontrollsystemet, inklusive kontroll av efterlevnad. Finansiella korrigeringar bör begränsas till scenarier där allvarliga systematiska brister upptäcks i styrningssystemen. Det belopp som ska undantas bör stå i relation till det belopp som använts felaktigt eller till de administrativa sanktioner som skulle ha tillämpats. Användningen av schablonkorrigeringar bör begränsas till fall där det är omöjligt att beräkna det exakta belopp som använts felaktigt.

Riktlinjerna måste dessutom föreskriva att de verifieringar som förväntas av de attesterande organen, när det gäller utvärderingen av styrningssystemen, begränsas till dessa systems hantering av unionsreglerna, utan att utvidga dem till att omfatta de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Rådet uppmanar kommissionen att i enlighet med de angivna målen säkerställa att den nya genomförandemodellen inte leder till en betydande ökning av medlemsstaternas börda, utan snarare till en övergripande förenkling, samtidigt som skyddet av unionens ekonomiska intressen garanteras, särskilt genom godkännandeförfarandet för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och genomförandet av artikel 59 i den övergripande förordningen. Rådet uppmanar också kommissionen att inte motverka de administrativa fördelarna med införandet av den nya genomförandemodellen genom att kräva ytterligare rapportering om övervakning och utvärdering.

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet om den gemensamma jordbrukspolitikens sociala dimension

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att, genom en studie som ska genomföras två år efter de första två åren av tillämpningen av sociala villkor i alla medlemsstater, övervaka hur mekanismen inverkar på arbetstagares villkor och hur påföljdssystemet fungerar, och att vid behov lägga fram förslag för att stärka den gemensamma jordbrukspolitikens sociala dimension.

Senast 2025 kommer kommissionen att bedöma möjligheten att införa artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 (2) om arbetskraftens fria rörlighet i bilaga XX, och vid behov lägga fram förslag om detta.

Uttalande från kommissionen om Belgiens möjlighet att lämna in två strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Mot bakgrund av bestämmelserna i artikel 104 i förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som medlagstiftarna har enats om och med beaktande av Belgiens särskilda konstitutionella ram bekräftar kommissionen att den kommer att godta att Belgien lämnar in en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken för var och en av dess relevanta federala enheter. Detta påverkar eller ändrar inte Belgiens rättsliga skyldigheter enligt förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Europaparlamentets uttalande om Europeiska rådets roll när det gäller lagstiftningskomponenter i den gemensamma jordbrukspolitiken

Europaparlamentet beklagar att Europeiska rådet i sina slutsatser av den 21 juli 2020 fattade beslut om lagstiftningskomponenter i den gemensamma jordbrukspolitiken som borde ha beslutats enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet i enlighet med fördragen. Europaparlamentet anser att sådana ensidiga föregripande beslut är oacceptabla och att de inkräktar på Europaparlamentets rättigheter som medlagstiftare på samma villkor som rådet.

Europaparlamentet beklagar att rådet därför var ovilligt att delta i meningsfulla förhandlingar med Europaparlamentet om dessa komponenter med hänvisning till att de redan hade beslutats av Europeiska rådet.

Europaparlamentet noterar särskilt att rådet inte engagerade sig i meningsfulla förhandlingar om bestämmelserna om införande av tak och successiv nedtrappning i artikel 17 och den flexibilitet mellan anslag för direktstöd och Ejflu-anslag som fastställs i artikel 96, och anser att resultatet av förhandlingarna om dessa artiklar är otillfredsställande.

Europaparlamentet beklagar djupt rådets tillvägagångssätt och anser att det undergräver ett väl fungerande ordinarie lagstiftningsförfarande. Europaparlamentet insisterar därför på att detta inte får upprepas i framtida förhandlingar inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

---

(1)  EUT L 435, 6.12.2021, s. 1.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av den 5 april 2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (EUT L 141, 27.5.2011, s. 1).

---

| 6.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 488/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 488/3

---

Uttalande om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (1)

(2021/C 488/02)

Rådets uttalande om förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken

Den nya genomförandemodellen bör göra det möjligt att ersätta ett efterlevnadsbaserat avslutande av utgifter med ett prestationsbaserat, vilket överlåter åt medlemsstaterna att utforma kontroll- och sanktionssystem på nationell nivå i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

Rådet begär att de bestämmelser som kommissionen ska utfärda genom de framtida riktlinjerna fullt ut beaktar den logiska grunden för den nya genomförandemodellen. De bör inte leda till att efterlevnadskrav återinförs som går utöver det tillämpningsområde som fastställs i artikel 37 i den övergripande förordningen.

De bör särskilt tillhandahålla en bättre ram för förfarandet för att fastställa de belopp som ska undantas från EU-finansiering, i linje med den nuvarande programplaneringen, med beaktande av överträdelsens art för att säkerställa att de står i proportion till omfattningen av den ekonomiska skada som EU lidit, särskilt när det gäller konsekvenserna av villkorsrelaterade anomalier. I detta avseende efterlyser vi ett förtydligande av definitionen av allvarliga brister i styrningssystemen. En brist kan upptäckas vid bedömningen av de styrande organens funktion och de grundläggande unionskraven, inbegripet rapporteringssystemen. Detta kan ske genom en översyn av det interna kontrollsystemet, inklusive kontroll av efterlevnad. Finansiella korrigeringar bör begränsas till scenarier där allvarliga systematiska brister upptäcks i styrningssystemen. Det belopp som ska undantas bör stå i relation till det belopp som använts felaktigt eller till de administrativa sanktioner som skulle ha tillämpats. Användningen av schablonkorrigeringar bör begränsas till fall där det är omöjligt att beräkna det exakta belopp som använts felaktigt.

Riktlinjerna måste dessutom föreskriva att de verifieringar som förväntas av de attesterande organen, när det gäller utvärderingen av styrningssystemen, begränsas till dessa systems hantering av unionsreglerna, utan att utvidga dem till att omfatta de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Rådet uppmanar kommissionen att i enlighet med de angivna målen säkerställa att den nya genomförandemodellen inte leder till en betydande ökning av medlemsstaternas börda, utan snarare till en övergripande förenkling, samtidigt som skyddet av unionens ekonomiska intressen garanteras, särskilt genom godkännandeförfarandet för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och genomförandet av artikel 59 i den övergripande förordningen. Rådet uppmanar också kommissionen att inte motverka de administrativa fördelarna med införandet av den nya genomförandemodellen genom att kräva ytterligare rapportering om övervakning och utvärdering.

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om ytterligare åtgärder för att skydda unionens budget mot bedrägeri och oriktigheter genom krav på allmän tillämpning av ett gemensamt datautvinningsverktyg inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

Rådet och Europaparlamentet åtar sig att behandla ett förslag om obligatorisk användning av ett datautvinningsverktyg i medlemsstaterna, efter den rapport som kommissionen ska lägga fram senast 2025 med en bedömning av användningen av det gemensamma datautvinningsverktyget och dess interoperabilitet, för att få till stånd en allmän användning av verktyget i medlemsstaterna.

Uttalande från kommissionen om attesterande organ inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

Kommissionen noterar att ett nytt skäl 13 har införts i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken vad gäller information om utsedda attesterande organ. Kommissionen får information från medlemsstaterna om utsedda privata och offentliga attesterande organ och upprätthåller ett uppdaterat register över dessa organ i övervakningssyfte. Kommissionen påminner om sitt åtagande att varje år översända förteckningen över de utsedda attesterande organen till Europaparlamentet.

Uttalande från kommissionen om återtagande inom ramen för Ejflu inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

Kommissionen bekräftar att dess avdelningar, om det finns risk för återtagande av Ejflu-medel, ska sända en skrivelse till medlemsstaternas myndigheter för att i god tid före den tillämpliga tidsfristen för ett automatiskt återtagande varna dem om risken. Syftet med skrivelsen är att uppmuntra till ökat utnyttjande av Ejflu-medel och att tillsammans med medlemsstaterna undersöka vad som kan göras för att öka utnyttjandet.

Kommissionen strävar också efter att undvika återtaganden vid särskilda omständigheter. De tillämpliga reglerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken att avbryta perioden för återtaganden vid pågående rättsliga förfaranden eller administrativa överklaganden kommer därför att tillämpas fullt ut. Framför allt kommer full hänsyn att tas till regeln om att inte tillämpa återtaganden i de fall budgetåtaganden inte använts på grund av force majeure som allvarligt påverkar genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Uttalande från kommissionen om att slå ihop befogenheter inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

Kommissionen påminner om sitt åtagande att respektera det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. I punkt 31 i avtalet anges att befogenheter får slås ihop, under förutsättning att kommissionen lämnar en objektiv motivering som är baserad på en innehållsmässig koppling mellan två eller flera befogenheter vilka fastställs i en och samma lagstiftningsakt. Samråd vid förberedelsen av delegerade akter tjänar också till att visa vilka befogenheter som anses vara innehållsmässigt kopplade till varandra.

Uttalande från kommissionen om ytterligare åtgärder för att skydda EU:s budget mot bedrägerier och oriktigheter genom att kräva användning av ett gemensamt datautvinningsverktyg som tillhandahålls av kommissionen

I det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel krävs det genom punkterna 30–33 att kommissionen tillhandahåller ett integrerat och driftskompatibelt informations- och övervakningssystem som inbegriper ett gemensamt datautvinnings- och riskgraderingsverktyg för bedömning och analys av de uppgifter som krävs med avsikten att detta ska tillämpas allmänt av medlemsstaterna. De tre institutionerna enades även om att samarbeta lojalt under lagstiftningsförfarandet för de relevanta grundläggande akterna för att säkerställa uppföljning av Europeiska rådets slutsatser från juli 2020 gällande denna aspekt.

Kommissionen välkomnar de nya bestämmelserna i artiklarna i den övergripande förordningen om krav på kommissionen att tillhandahålla ett gemensamt datautvinningsverktyg och om offentliggörande av information om grupper. Den strategi som medlagstiftarna enats om för den gemensamma jordbrukspolitiken återspeglar dock inte på ett korrekt sätt den önskade ambitionen och andan i det interinstitutionella avtalet. Kommissionen noterar dock, i likhet med överenskommelsen om förordningen om gemensamma bestämmelser, att det inte är obligatoriskt för medlemsstaterna att använda verktyget. Kommissionen anser därför, i linje med sitt uttalande om medlagstiftarnas överenskommelse i förordningen om gemensamma bestämmelser, att den överenskommelse som medlagstiftarna nådde för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt artikel 59.2 (Skydd av unionens ekonomiska intressen) om användningen av ett gemensamt datautvinningsverktyg och insamling och offentliggörande av uppgifter om grupper i artikel 98 (Öppenhet) inte i tillräckligt hög grad stärker skyddet av unionens budget mot bedrägeri och oriktigheter eller säkerställer ändamålsenliga kontroller av intressekonflikter, oriktigheter, dubbelfinansiering och kriminellt missbruk av medlen. Kommissionen välkomnar därför också de tre institutionernas gemensamma uttalande om det gemensamma datautvinningsverktyget.

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och kommissionen om årlig prestationsövervakning inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

Med anledning av att en ny genomförandemodell och prestationsram ska införas i den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2023–2027 erinrar Europaparlamentet och kommissionen om att de årliga prestationsrapporterna, den årliga övervakningen och prestationsöversynen vartannat år är mycket viktiga för upprätthållandet av ambitionerna i de strategiska planerna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

Mot bakgrund av detta är Europaparlamentet och kommissionen överens om att kommissionen behöver rapportera årligen till Europaparlamentet, i utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, om de framsteg som görs inom ramen för den årliga prestationsövervakningen.

Uttalande från Europaparlamentet om genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken och öppenhet

Den gemensamma jordbrukspolitikens nya rättsliga ram ger medlemsstaterna större flexibilitet i utformningen och genomförandet av nationella strategiska planer. En anpassning kan därmed ske till lokala behov, samtidigt som man fortsätter att säkerställa att de slutliga stödmottagarna uppfyller de allmänna stödvillkoren. Den nya genomförandemodellen, som inför ett prestationsbaserat synsätt, innebär också att ansvaret för förvaltning och kontroll av unionens jordbruksmedel till stor del överförs från EU till de nationella förvaltningarna.

Enligt Europaparlamentet innehåller den interinstitutionella överenskommelsen mellan medlagstiftarna de riskförebyggande skyddsåtgärder som krävs för medlemsstaternas korrekta genomförande av de nationella strategiska planerna, i den form de har godkänts av kommissionen. Europaparlamentet kommer att noggrant övervaka medlemsstaternas genomförande av de nationella strategiska planerna, i den form de har godkänts av kommissionen, och till fullo utöva sin roll som övervakare av kommissionens arbete enligt fördragen och förordningarna om den gemensamma jordbrukspolitiken.

Europaparlamentet anser att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställer ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen, inbegripet insamling och offentliggörande av uppgifter om grupper som säkerställer effektiva kontroller av intressekonflikter, oriktigheter, dubbelfinansiering och brottsligt missbruk av medel. Med avseende på användningen av ett gemensamt datautvinningsverktyg i medlemsstaterna välkomnar Europaparlamentet åtagandet att behandla ett förslag om obligatorisk användning av verktyget i alla medlemsstater, efter den rapport som kommissionen ska slutföra senast 2025 med en bedömning av verktygets användning och interoperabilitet.

---

(1)  EUT L 435, 6.12.2021, s. 187.

---

| 6.12.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 488/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 488/6

---

Uttalanden om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (1)

(2021/C 488/03)

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om proaktivt engagemang på multilateral nivå när det gäller tillämpningen av EU:s hälso- och miljöstandarder på importerade jordbruksprodukter

Europaparlamentet, rådet och kommissionen erkänner behovet av att sträva efter större samstämmighet mellan de hälso- och miljöstandarder som gäller för jordbruksprodukter i Europeiska unionen, och de som gäller för importerade jordbruksprodukter, i enlighet med internationella handelsregler. För att ta itu med frågor som rör hållbar utveckling, särskilt klimatförändringar och förlusten av biologisk mångfald, som är frågor av global betydelse, och för att tillgodose medborgarnas förväntningar på mer hållbara livsmedel av högre kvalitet har Europeiska unionen under många år kontinuerligt höjt dessa standarder. Den europeiska gröna given och dess sektorsstrategier, däribland kommissionens meddelande om från jord till bord-strategin, strävar efter att uppnå detta mål och kommer att leda till en ytterligare höjning av dessa standarder som tillämpas inom EU, i förekommande fall också för importerade produkter.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen är medvetna om behovet av att proaktivt engagera sig på multilateral nivå för att höja ambitionsnivån för internationella miljömål när internationella handelsregler genomdrivs och förbättras. Såsom det anges i kommissionens meddelande om en översyn av handelspolitiken är det också lämpligt att Europeiska unionen, under vissa omständigheter enligt definitionen i WTO:s regler, kräver att importerade jordbruksprodukter uppfyller vissa produktionskrav, för att säkerställa effektiviteten i de hälso-, djurskydds- och miljöstandarder som gäller för jordbruksprodukter i Europeiska unionen och bidra till ett fullständigt genomförande av meddelandena om den europeiska gröna given och strategin från jord till bord. Med tanke på hur betydelsefull dess marknad är för den internationella handeln kan Europeiska unionen använda sin hävstångskapacitet för att höja hälso- och miljöstandarderna globalt och därmed bidra till att uppnå internationella miljömål, t.ex. målen i Parisavtalet.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen välkomnar den bredare strategi som föreslogs i översynen av handelspolitiken när det gäller behovet av ökat engagemang på multilateral nivå för att åtgärda viktiga frågor, såsom strategiska lager, särskilt eftersom livsmedel utgör en basförnödenhet. En förbättring av den globala livsmedelstryggheten innebär att instabiliteten på jordbruksmarknaderna bör minskas genom ett ökat samarbete på multilateral nivå, som går utöver att enbart minska snedvridningar på marknaden, vilket är en nödvändig men inte tillräcklig faktor för att stabilisera de internationella marknaderna.

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om de regler inom den samlade marknadsordningen som avser EU:s sockersektor

Europaparlamentet, rådet och kommissionen är medvetna om de svårigheter som sockersektorn upplever sedan sockerkvoterna avskaffades i oktober 2017, det vill säga instabilitet på de internationella marknaderna, stagnerande konsumtion och minskande sockerbetsodling och sockerproduktion. Denna situation är en källa till oro för EU:s sockersektor.

Den nuvarande situationen för sektorn och dess anpassningsstrategier kommer att bedömas grundligt inom ramen för en studie som ska läggas fram under hösten 2021. Studien kommer att analysera dels de europeiska och nationella politiska instrument som finns tillgängliga för sockersektorn, dels den privata sektorns och de offentliga institutionernas respektive roller när det gäller att hantera de stora risker som påverkar sektorn, samt identifiera möjliga strategier för att göra den europeiska sockersektorn mer motståndskraftig.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen kommer att överväga all lämplig framtida politik mot bakgrund av de viktigaste resultaten och slutsatserna i samband med denna studie. En sådan framtida politik skulle kunna omfatta alla relevanta lagstiftningsinitiativ och andra initiativ som rör marknads- och krishanteringsverktyg, insyn på marknaden inom leveranskedjan för socker, avtalsförhållanden mellan odlare och sockerproducenter, internationell handel och bioekonomins utveckling.

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av EU:s hälso- och miljönormer på importerade jordbruksprodukter

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att senast i juni 2022 lägga fram en rapport med en analys och en bedömning av den rättsliga genomförbarheten av att tillämpa EU:s hälso- och miljönormer (djurskydd, processer och produktionsmetoder mm.) på importerade jordbruks- och livsmedelsprodukter och med konkreta initiativ för att säkerställa en mer konsekvent tillämpning av dem, i enlighet med WTO:s regler. Rapporten bör omfatta alla relevanta offentliga politikområden, inbegripet – men inte begränsat till – den gemensamma jordbrukspolitiken, hälso- och livsmedelssäkerhetspolitiken, miljöpolitiken och den gemensamma handelspolitiken.

Kommissionens uttalande om översynen av importtoleranser och Codex-gränsvärden

Europeiska kommissionen kommer att fortsätta att säkerställa att man på grundval av en grundlig bedömning av vetenskaplig information som finns tillgänglig för verksamma ämnen antingen inom ramen för förfarandena enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (2) eller förfarandena enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (3) samt i överensstämmelse med WTO:s regler bedömer och ser över importtoleranser och Codex-gränsvärden (CXL-värden) avseende verksamma ämnen som inte (längre) är godkända i EU, så att eventuella resthalter i livsmedel eller foder inte utgör någon risk för konsumenterna. Utöver de aspekter som rör hälsa och god lantbrukspraxis som för närvarande beaktas kommer kommissionen också att ta hänsyn till globala miljöfrågor i överensstämmelse med WTO:s regler när den bedömer ansökningar om importtoleranser eller ser över importtoleranser för verksamma ämnen som inte längre är godkända i EU. Kommissionens framläggande av förslaget till en rättslig ram för hållbara livsmedelssystem kommer att vara ett viktigt ytterligare steg mot att uppnå denna ambition till fullo, i enlighet med målen i den gröna given.

Kommissionens uttalande om märkning av näringsinnehåll och ingredienser på vinprodukter och aromatiserade vinprodukter

Kommissionen anser att produkter som innehåller högst 1,2 % alkohol även i fortsättningen bör regleras genom förordningen om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna och förbehåller sig rätten att falla tillbaka på den rättsliga ramen för märkning av vin i det kommande initiativet för märkning av alla alkoholhaltiga drycker inom ramen för Europas plan mot cancer.

Kommissionen anser också att den nuvarande kompromissen för märkning av vinprodukter och aromatiserade vinprodukter när det gäller innehållsförteckningen och näringsdeklarationen inte kan ses som ett prejudikat för framtida lagstiftningsförslag och förhandlingar och förbehåller sig rätten att anpassa märkningskraven för alla viner till Europas plan mot cancer.

---

(1)  EUT L 435, 6.12.2021, s. 262.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

---