# Euroopan unionin C 528/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 528 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta30. joulukuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 528

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta30. joulukuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 528/01 | Komission tiedonanto tiettyjä päästökauppajärjestelmään liittyviä valtiontukitoimenpiteitä vuoden 2021 jälkeen koskevien suuntaviivojen täydentämisestä | 1 |
| 2021/C 528/02 | Komission tiedonanto – Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet | 10 |
| 2021/C 528/03 | Komission Tiedonanto – Tarkistettu OHJEASIAKIRJA – Norsunluukauppaa koskevat EU:n säännöt | 19 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2021/C 528/01

Komission tiedonanto tiettyjä päästökauppajärjestelmään liittyviä valtiontukitoimenpiteitä vuoden 2021 jälkeen koskevien suuntaviivojen täydentämisestä

1

2021/C 528/02

Komission tiedonanto – Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet

10

2021/C 528/03

Komission Tiedonanto – Tarkistettu OHJEASIAKIRJA – Norsunluukauppaa koskevat EU:n säännöt

19

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 528/04 | Euron kurssi — 29. joulukuuta 2021 | 36 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2021/C 528/04

Euron kurssi — 29. joulukuuta 2021

36

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 30.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 528/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 528/1

---

Komission tiedonanto tiettyjä päästökauppajärjestelmään liittyviä valtiontukitoimenpiteitä vuoden 2021 jälkeen koskevien suuntaviivojen täydentämisestä

(2021/C 528/01)

Syyskuun 21. päivänä 2020 annettua komission tiedonantoa Suuntaviivat tietyistä päästökauppajärjestelmään liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä vuoden 2021 jälkeen (1) täydennetään seuraavasti:

| 1) | Lisätään 15 kohdan 15 alakohdassa luku ”80” ilmaisun ”[...]” tilalle sekä lisätään kaksi kohtaa, minkä jälkeen määritelmä kuuluu seuraavasti:






  ”15) | ”toissijaisella sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvolla” 80 prosentin osuutta toteutuneesta sähkönkulutuksesta, mikä määritetään komission päätöksellä yhdessä sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvojen kanssa. Se vastaa sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja soveltamalla saavutettua keskimääräistä vähennyspanosta (vertailuarvon mukainen sähkönkulutus / keskimääräinen sähkönkulutus). Sitä sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, jotka kuuluvat tukikelpoisiin toimialoihin mutta joille ei ole määritelty omaa sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa.
  Toissijaista sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa vähennetään vuosittain (vuodesta t = 2022) 1,09 prosentilla liitteen II kohdassa ”Päivitetyt tehokkuuden vertailuarvot tietyille liitteessä I tarkoitetuille tuotteille” olevan kaavan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 15 kohdan 15 alakohdassa luku ”80” ilmaisun ”[...]” tilalle sekä lisätään kaksi kohtaa, minkä jälkeen määritelmä kuuluu seuraavasti:

”15)

”toissijaisella sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvolla” 80 prosentin osuutta toteutuneesta sähkönkulutuksesta, mikä määritetään komission päätöksellä yhdessä sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvojen kanssa. Se vastaa sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja soveltamalla saavutettua keskimääräistä vähennyspanosta (vertailuarvon mukainen sähkönkulutus / keskimääräinen sähkönkulutus). Sitä sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, jotka kuuluvat tukikelpoisiin toimialoihin mutta joille ei ole määritelty omaa sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa.

Toissijaista sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa vähennetään vuosittain (vuodesta t = 2022) 1,09 prosentilla liitteen II kohdassa ”Päivitetyt tehokkuuden vertailuarvot tietyille liitteessä I tarkoitetuille tuotteille” olevan kaavan mukaisesti.”

| 2) | Täydennetään 28 kohdan b alakohdan kaavassa käytetyn kertoimen Ct kuvausta, minkä jälkeen kyseinen alakohta kuuluu seuraavasti:






  ”b) | Kun liitteessä II lueteltuja sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja ei sovelleta tuensaajan valmistamiin tuotteisiin, vuonna t aiheutuneista kustannuksista laitoskohtaisesti maksettava tuen enimmäismäärä on
  Amaxt = Ai × Ct × Pt–1 × EF × AECt

  Tässä kaavassa Ai on tuki-intensiteetti desimaalilukuna (esim. 0,75), Ct on sovellettava hiilidioksidin päästökerroin tai markkinaehtoinen hiilidioksidin päästökerroin (tCO2/MWh) (vuonna t), Pt-1 on Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinta vuonna t–1 (euroa/tCO2); EF on 15 kohdan 15 alakohdassa määritelty toissijainen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvo, ja AEC on toteutunut sähkönkulutus (MWh) vuonna t.” |
| --- | --- | --- |

2)

Täydennetään 28 kohdan b alakohdan kaavassa käytetyn kertoimen Ct kuvausta, minkä jälkeen kyseinen alakohta kuuluu seuraavasti:

”b)

Kun liitteessä II lueteltuja sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja ei sovelleta tuensaajan valmistamiin tuotteisiin, vuonna t aiheutuneista kustannuksista laitoskohtaisesti maksettava tuen enimmäismäärä on

Amaxt = Ai × Ct × Pt–1 × EF × AECt

Tässä kaavassa Ai on tuki-intensiteetti desimaalilukuna (esim. 0,75), Ct on sovellettava hiilidioksidin päästökerroin tai markkinaehtoinen hiilidioksidin päästökerroin (tCO2/MWh) (vuonna t), Pt-1 on Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinta vuonna t–1 (euroa/tCO2); EF on 15 kohdan 15 alakohdassa määritelty toissijainen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvo, ja AEC on toteutunut sähkönkulutus (MWh) vuonna t.”

| 3) | Täydennetään liitteen I taulukossa olevaa NACE-koodin 20.16.40.15 kattaman toimialan kuvausta, jolloin kuvauksen sanamuoto kuuluu seuraavasti:
  ”Polyeteeniglykolit ja muut polyeetterialkoholit, alkumuodossa”. |
| --- | --- |

3)

Täydennetään liitteen I taulukossa olevaa NACE-koodin 20.16.40.15 kattaman toimialan kuvausta, jolloin kuvauksen sanamuoto kuuluu seuraavasti:

”Polyeteeniglykolit ja muut polyeetterialkoholit, alkumuodossa”.

| 4) | Lisätään liite II seuraavasti:


  ”LIITE II
  Sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvot ja vuotuiset vähennysprosentit liitteessä I tarkoitetuille tuotteille






  — | Sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvot liitteessä I tarkoitetuille tuotteille, joille on vahvistettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus


  Tuotteet, joille on vahvistettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/331 liitteessä I olevassa 2 osassa.
  Delegoidun asetuksen (EU) 2019/331 liitteessä I vahvistettiin, että eräiden tuotteiden osalta polttoaine ja sähkö ovat vaihdettavissa. Näiden tuotteiden osalta ei ole asianmukaista asettaa tuotteen vertailuarvoa megawattitunteina tuotostonnia kohden ilmaistuna. Sen sijaan lähtökohtana ovat suorista päästöistä johdetut erityiset kasvihuonekaasupäästökäyrät. Näiden tuotteiden osalta tuotteiden vertailuarvot määritettiin suorien päästöjen (energia- ja prosessipäästöt) summan perusteella samoin kuin sähkön vaihdettavissa olevan osan käytöstä aiheutuvien välillisten päästöjen perusteella.
  Näissä tapauksissa suuntaviivojen 28 kohdan a alakohdassa tarkoitetun enimmäistukimäärää koskevan laskentakaavan kerroin E korvataan seuraavalla termillä, jolla delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/331 esitetty tuotteen vertailuarvo muunnetaan sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoksi keskimääräisen eurooppalaisen hiilidioksidin päästökertoimen (0,376 tCO2/MWh) perusteella:
  Voimassa oleva tuotteen vertailuarvo asetuksen (EU) 2021/447 liitteen 2 osasta (tCO2/t) × osuus asianmukaisista välillisistä päästöistä peruskauden aikana (%)/0,376 (tCO2/MWh).
  Vuosina 2021–2025 sovellettavat tehokkuuden vertailuarvot tuotteille, joille on vahvistettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus, esitetään 12. maaliskuuta 2021 annetussa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/447 tarkistettujen vertailuarvojen määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 2 kohdan mukaisesti päästöoikeuksien jakamiseksi maksutta kaudella 2021–2025. |
| --- | --- | --- |

4)

Lisätään liite II seuraavasti:

”LIITE II

Sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvot ja vuotuiset vähennysprosentit liitteessä I tarkoitetuille tuotteille

—

Sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvot liitteessä I tarkoitetuille tuotteille, joille on vahvistettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus

Tuotteet, joille on vahvistettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/331 liitteessä I olevassa 2 osassa.

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/331 liitteessä I vahvistettiin, että eräiden tuotteiden osalta polttoaine ja sähkö ovat vaihdettavissa. Näiden tuotteiden osalta ei ole asianmukaista asettaa tuotteen vertailuarvoa megawattitunteina tuotostonnia kohden ilmaistuna. Sen sijaan lähtökohtana ovat suorista päästöistä johdetut erityiset kasvihuonekaasupäästökäyrät. Näiden tuotteiden osalta tuotteiden vertailuarvot määritettiin suorien päästöjen (energia- ja prosessipäästöt) summan perusteella samoin kuin sähkön vaihdettavissa olevan osan käytöstä aiheutuvien välillisten päästöjen perusteella.

Näissä tapauksissa suuntaviivojen 28 kohdan a alakohdassa tarkoitetun enimmäistukimäärää koskevan laskentakaavan kerroin E korvataan seuraavalla termillä, jolla delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/331 esitetty tuotteen vertailuarvo muunnetaan sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoksi keskimääräisen eurooppalaisen hiilidioksidin päästökertoimen (0,376 tCO2/MWh) perusteella:

Voimassa oleva tuotteen vertailuarvo asetuksen (EU) 2021/447 liitteen 2 osasta (tCO2/t) × osuus asianmukaisista välillisistä päästöistä peruskauden aikana (%)/0,376 (tCO2/MWh).

Vuosina 2021–2025 sovellettavat tehokkuuden vertailuarvot tuotteille, joille on vahvistettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus, esitetään 12. maaliskuuta 2021 annetussa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/447 tarkistettujen vertailuarvojen määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 2 kohdan mukaisesti päästöoikeuksien jakamiseksi maksutta kaudella 2021–2025.

| — | Tehokkuuden vertailuarvot liitteessä I tarkoitetuille tuotteille, joita ei ole lueteltu tämän liitteen taulukossa 1


  Näiden suuntaviivojen 15 kohdan 15 alakohdassa määriteltyä toissijaista sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa sovelletaan kaikkiin liitteessä I tarkoitettuihin tukikelpoisiin tuotteisiin, joille ei ole määritelty sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa. |
| --- | --- |

—

Tehokkuuden vertailuarvot liitteessä I tarkoitetuille tuotteille, joita ei ole lueteltu tämän liitteen taulukossa 1

Näiden suuntaviivojen 15 kohdan 15 alakohdassa määriteltyä toissijaista sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa sovelletaan kaikkiin liitteessä I tarkoitettuihin tukikelpoisiin tuotteisiin, joille ei ole määritelty sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa.

| — | Päivitetyt tehokkuuden vertailuarvot tietyille liitteessä I tarkoitetuille tuotteille


  Taulukossa 1 luetellaan vertailuarvot, joita olisi käytettävä lähtökohtana määritettäessä tiettynä vuonna sovellettavaa tehokkuuden vertailuarvoa, ottaen huomioon vastaava vuotuinen vähennysaste.
  Vuotuinen vähennysaste kuvaa sitä, kuinka paljon vertailuarvoja alennetaan automaattisesti vuosittain. Ellei taulukossa 1 toisin mainita, kaikkia tehokkuuden vertailuarvoja (mukaan lukien ”toissijaista sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa”) vähennetään vuosittain (vuodesta t = 2022) 1,09 prosentilla seuraavan kaavan mukaisesti:
  vuonna (vuosi t) sovellettava tehokkuuden vertailuarvo = vertailuarvo vuonna 2021 * (1 + vuotuinen vähennysaste) ^ (vuosi t – 2021) |
| --- | --- |

—

Päivitetyt tehokkuuden vertailuarvot tietyille liitteessä I tarkoitetuille tuotteille

Taulukossa 1 luetellaan vertailuarvot, joita olisi käytettävä lähtökohtana määritettäessä tiettynä vuonna sovellettavaa tehokkuuden vertailuarvoa, ottaen huomioon vastaava vuotuinen vähennysaste.

Vuotuinen vähennysaste kuvaa sitä, kuinka paljon vertailuarvoja alennetaan automaattisesti vuosittain. Ellei taulukossa 1 toisin mainita, kaikkia tehokkuuden vertailuarvoja (mukaan lukien ”toissijaista sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa”) vähennetään vuosittain (vuodesta t = 2022) 1,09 prosentilla seuraavan kaavan mukaisesti:

vuonna (vuosi t) sovellettava tehokkuuden vertailuarvo = vertailuarvo vuonna 2021 * (1 + vuotuinen vähennysaste) ^ (vuosi t – 2021)

Taulukko 1

Sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvot tietyille liitteessä I tarkoitetuille tuotteille

| NACE4 | Vertailutuote | Vertailuarvo vuonna 2021 | Vertailuyksikkö | Tuotantoyksikkö | Vuotuinen vähennysaste [%] | Tuotemääritelmä | Vertailutuotteen kattamat prosessit | Prodcom-koodi | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.11 | Kemiallinen puumassa | 0,904 | MWh/t 90 % sdt | Tonni kemiallista puumassaa | 1,09 | Puusta kemiallisesti valmistettu liukosellu | Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti kemiallisen puumassan valmistukseen, mukaan lukien kuivaus, pesu, lajittelu ja valkaisu | 17.11.11.00 | Puusta kemiallisesti valmistettu liukosellu |
| 17.11 | Kemiallinen puumassa | 0,329 | MWh/t 90 % sdt | Tonni kemiallista puumassaa | 1,09 | Puusta valmistettu sooda- tai sulfaattisellu, muu kuin liukosellu | 17.11.12.00 | Puusta valmistettu sooda- tai sulfaattisellu, muu kuin liukosellu |
| 17.11 | Kemiallinen puumassa | 0,443 | MWh/t 90 % sdt | Tonni kemiallista puumassaa | 1,09 | Puusta valmistettu sulfiittisellu, muu kuin liukosellu | 17.11.13.00 | Puusta valmistettu sulfiittisellu, muu kuin liukosellu |
| 17.11 | Puolikemiallinen puumassa | 0,443 | MWh/t 90 % sdt | Tonni puolikemiallista puumassaa | 1,09 | Puolikemiallinen puumassa | 17.11.14.00 | Mekaaninen puumassa; puolikemiallinen puumassa; muusta kuituisesta selluloosa-aineesta kuin puusta valmistettu massa |
| 17.11 | Mekaaninen massa | Fall back -menetelmä | 1,09 | Mekaaninen massa | Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti mekaanisen massan valmistukseen, mukaan lukien puun käsittely, hiertäminen, pesu, valkaisu, lämmön talteenotto |
| 17.11 | Keräyspaperi | 0,260 | MWh/t 90 % sdt | Tonni keräyspaperia | 1,09 | Keräyspaperi | Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti keräyspaperin valmistukseen, mukaan lukien sakeuttaminen, dispergointi ja valkaisu |
| 17.11 | Siistattu keräyspaperi | 0,390 | MWh/t 90 % sdt | Tonni siistattua keräyspaperia | 1,09 | Siistattu keräyspaperi |
| 17.12 | Sanomalehtipaperi | 0,801 | MWh/tuotostonni | Tonni sanomalehtipaperia | 1,09 | Sanomalehtipaperi | Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti paperin valmistukseen, mukaan lukien hiertäminen, puristaminen ja lämpökuivaus | 17.12.11.00 | Sanomalehtipaperi |
| 17.12 | Päällystämätön hienopaperi | 0,645 | MWh/tuotostonni | Tonni päällystämätöntä hienopaperia | 1,09 | Päällystämätön hienopaperi | 17.12.12.00
  17.12.13.00
  17.12.14.10
  17.12.14.35
  17.12.14.39
  17.12.14.50
  17.12.14.70 | Päällystämätön hienopaperi |
| 17,12 | Päällystetty hienopaperi | 0,538 | MWh/tuotostonni | Tonni päällystettyä hienopaperia | 1,09 | Päällystetty hienopaperi | 17.12.73.35
  17.12.73.37
  17.12.73.60
  17.12.73.75
  17.12.73.79
  17.12.76.00 | Päällystetty hienopaperi |
| 17.12 | Pehmopaperi | 0,925 | MWh/tuotostonni | Tonni pehmopaperia | 1,09 | Pehmopaperi | 17.12.20.30
  17.12.20.55
  17.12.20.57
  17.12.20.90 | Pehmopaperi |
| 17.12 | Testlaineri ja aallotuspaperi (fluting) | 0,260 | MWh/tuotostonni | Tonni paperia | 1,09 | Testlaineri ja aallotuspaperi (fluting) | 17.12.33.00
  17.12.34.00
  17.12.35.20
  17.12.35.40 | Testlaineri ja aallotuspaperi (fluting) |
| 17.12 | Päällystämätön kartonki | 0,268 | MWh/tuotostonni | Tonni kartonkia | 1,09 | Päällystämätön kartonki | 17.12.31.00
  17.12.32.00
  17.12.42.60
  17.12.42.80
  17.12.51.10
  17.12.59.10 | Päällystämätön kartonki |
| 17.12 | Päällystetty kartonki | 0,403 | MWh/tuotostonni | Tonni kartonkia | 1,09 | Päällystetty kartonki | 17.12.75.00
  17.12.77.55
  17.12.77.59
  17.12.78.20
  17.12.78.50
  17.12.79.53
  17.12.79.55 | Päällystetty kartonki |
| 20.13 | Rikkihappo | 0,056 | MWh/tuotostonni | Tonni rikkihappoa | 1,09 | Rikkihappo; savuava rikkihappo (oleum) | Kaikki rikkihapon tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvät prosessit | 20.13.24.34 | Rikkihappo; savuava rikkihappo (oleum) |
| 20.13 | Kloori | 1,846 | MWh/tuotostonni | Tonni klooria | 1,09 | Kloori | Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti elektrolyysiyksikköön, myös apulaitteet | 20.13.21.11 | Kloori |
| 20.13 | Pii | 11,87 | MWh/tuotostonni | Tonni piitä | 1,09 | Pii. Muu kuin pii, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia piitä | Kaikki piin tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvät prosessit | 20.13.21.70 | Pii. Muu kuin pii, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia piitä |
| 20.13 | Pii | 60 | MWh/tuotostonni | Tonni piitä | 1,09 | Pii, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia piitä | Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti uuniin, myös apulaitteet | 20.13.21.60 | Pii, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia piitä |
| 20.13 | Piikarbidi | 6,2 | MWh/tuotostonni | Tonni piikarbidia | 1,09 | Pii. Piikarbidit, myös kemiallisesti määrittelemättömät | Kaikki piikarbidin tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvät prosessit | 20.13.64.10 | Pii. Piikarbidit, myös kemiallisesti määrittelemättömät |
| 24.10 | Happipuhallusteräs | 0,03385 | MWh/tuotostonni | Tonni raakaterästä (valettu) | 0,60 | Raakateräs: seostamatonta terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu | Sekundaarinen metallurgia, tulenkestävien aineiden esilämmitys, liitännäistoiminnot (erityisesti pölynpoisto) ja valulaitokset raakaterästuotteiden leikkaamiseen asti | 24.10.T1.22 | Raakateräs: seostamatonta terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu |
| 24.10 | Raakateräs: seosterästä, muuta kuin ruostumatonta terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu | 24.10.T1.32 | Raakateräs: seosterästä, muuta kuin ruostumatonta terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu |
| 24.10 | Raakateräs: ruostumatonta ja lämmönkestävää terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu | 24.12.T1.42 | Raakateräs: ruostumatonta ja lämmönkestävää terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu |
| 24.10 | Ferromangaani | 2,2 | MWh/tuotostonni | Ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä | 2,03 | Ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä ja jonka rakeiden koko on enintään 5 mm ja mangaanipitoisuus suurempi kuin 65 painoprosenttia | | 24.10.12.10 | Ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä ja jonka rakeiden koko on enintään 5 mm ja mangaanipitoisuus suurempi kuin 65 painoprosenttia |
| 24.10 | Ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä | Muu ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä (pois lukien ferromangaani, jonka rakeiden koko on enintään 5 mm ja mangaanipitoisuus suurempi kuin 65 painoprosenttia) | | 24.10.12.20 | Muu ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä (pois lukien ferromangaani, jonka rakeiden koko on enintään 5 mm ja mangaanipitoisuus suurempi kuin 65 painoprosenttia) |
| 24.10 | Ferromangaani | 1,4 | MWh/tuotostonni | Ferromangaani, jossa on enintään 2 painoprosenttia hiiltä | 1,09 | Muu ferromangaani, jossa on enintään 2 painoprosenttia hiiltä | | 24.10.12.25 | Muu ferromangaani, jossa on enintään 2 painoprosenttia hiiltä |
| 24.10 | Ferropii | 8,54 | MWh/tuotostonni | Ferropii, jossa on enemmän kuin 55 painoprosenttia piitä | 1,09 | Ferropii, jossa on enemmän kuin 55 painoprosenttia piitä | | 24.10.12.35 | Ferropii, jossa on enemmän kuin 55 painoprosenttia piitä |
| 24.10 | Ferropii | Fall back -menetelmä | 1,09 | | | 24.10.12.36 | Ferropii, jossa on enintään 55 painoprosenttia piitä ja vähintään 4 painoprosenttia mutta enintään 10 painoprosenttia magnesiumia |
| 24.10 | Ferronikkeli | 9,28 | MWh/tuotostonni | Ferronikkeli | 1,09 | Ferronikkeli | | 24.10.12.40 | Ferronikkeli |
| 24.10 | Ferropiimangaani | 3,419 | MWh/tuotostonni | Ferropiimangaani | 1,12 | Ferropiimangaani | | 24.10.12.45 | Ferropiimangaani |
| 24.42 | Primaarialumiini | 13,90 | MWh/tuotostonni | Muokkaamaton alumiini, seostamaton | 0,25 | Muokkaamaton seostamaton alumiini elektrolyysistä | Muokkaamaton seostamaton alumiini elektrolyysistä, mukaan lukien tuotannonohjausyksiköt, liitännäisprosessit ja valulaitos. Mukaan lukien myös anodilaitos (prebake). Jos anodit hankitaan erillisestä laitoksesta EU:ssa, tälle laitokselle ei pidä maksaa korvausta. Jos anodit tuotetaan EU:n ulkopuolella, voidaan tehdä oikaisu. | 24.42.11.30 | Muokkaamaton alumiini, seostamaton (pois lukien jauheet ja suomut) |
| 24.42.11.53 | Muokkaamaton alumiini, seos, malmista valmistettu (pois lukien alumiinijauheet ja -suomut) |
| 24.42.11.54 | Muokkaamaton alumiini, seostettu (pois lukien alumiinijauheet ja -suomut) |
| 24.42 | Alumiinioksidi (jalostus) | 0,20 | MWh/tuotostonni | alumiinioksidi | 1,11 | | Kaikki alumiinioksidin tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvät prosessit | 24.42.12.00 | Alumiinioksidi (ei kuitenkaan keinotekoinen korundi) |
| 24.43 | Sinkkielektrolyysi | 3,994 | MWh/tuotostonni | sinkki | 0,01 | Primaarisinkki | Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti sinkkielektrolyysiyksikköön, mukaan lukien apulaitteet | 24.43.12.30 | Muokkaamaton sinkki, seostamaton (pois lukien sinkkipöly, -jauheet ja -suomut) |
| 24.43.12.50 | Muokkaamaton sinkki, seokset (pois lukien sinkkipöly, -jauheet ja -suomut) |
| 24.44 | Puhdistettu kupari, seostamaton | 0,31 | MWh/tuotostonni | Kuparikatodit | 1,09 | Kuparikatodit | Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti elektrolyyttiseen puhdistukseen, mukaan lukien tarvittaessa anodivalu paikalla | 24.44.13.30 | Puhdistettu kupari, muokkaamaton, seostamaton (pois luettuna valssatut, pursotetut tai taotut sintratut tuotteet) |

NACE4

Vertailutuote

Vertailuarvo vuonna 2021

Vertailuyksikkö

Tuotantoyksikkö

Vuotuinen vähennysaste [%]

Tuotemääritelmä

Vertailutuotteen kattamat prosessit

Prodcom-koodi

Kuvaus

17.11

Kemiallinen puumassa

0,904

MWh/t 90 % sdt

Tonni kemiallista puumassaa

1,09

Puusta kemiallisesti valmistettu liukosellu

Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti kemiallisen puumassan valmistukseen, mukaan lukien kuivaus, pesu, lajittelu ja valkaisu

17.11.11.00

Puusta kemiallisesti valmistettu liukosellu

17.11

Kemiallinen puumassa

0,329

MWh/t 90 % sdt

Tonni kemiallista puumassaa

1,09

Puusta valmistettu sooda- tai sulfaattisellu, muu kuin liukosellu

17.11.12.00

Puusta valmistettu sooda- tai sulfaattisellu, muu kuin liukosellu

17.11

Kemiallinen puumassa

0,443

MWh/t 90 % sdt

Tonni kemiallista puumassaa

1,09

Puusta valmistettu sulfiittisellu, muu kuin liukosellu

17.11.13.00

Puusta valmistettu sulfiittisellu, muu kuin liukosellu

17.11

Puolikemiallinen puumassa

0,443

MWh/t 90 % sdt

Tonni puolikemiallista puumassaa

1,09

Puolikemiallinen puumassa

17.11.14.00

Mekaaninen puumassa; puolikemiallinen puumassa; muusta kuituisesta selluloosa-aineesta kuin puusta valmistettu massa

17.11

Mekaaninen massa

Fall back -menetelmä

1,09

Mekaaninen massa

Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti mekaanisen massan valmistukseen, mukaan lukien puun käsittely, hiertäminen, pesu, valkaisu, lämmön talteenotto

17.11

Keräyspaperi

0,260

MWh/t 90 % sdt

Tonni keräyspaperia

1,09

Keräyspaperi

Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti keräyspaperin valmistukseen, mukaan lukien sakeuttaminen, dispergointi ja valkaisu

17.11

Siistattu keräyspaperi

0,390

MWh/t 90 % sdt

Tonni siistattua keräyspaperia

1,09

Siistattu keräyspaperi

17.12

Sanomalehtipaperi

0,801

MWh/tuotostonni

Tonni sanomalehtipaperia

1,09

Sanomalehtipaperi

Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti paperin valmistukseen, mukaan lukien hiertäminen, puristaminen ja lämpökuivaus

17.12.11.00

Sanomalehtipaperi

17.12

Päällystämätön hienopaperi

0,645

MWh/tuotostonni

Tonni päällystämätöntä hienopaperia

1,09

Päällystämätön hienopaperi

17.12.12.00

17.12.13.00

17.12.14.10

17.12.14.35

17.12.14.39

17.12.14.50

17.12.14.70

Päällystämätön hienopaperi

17,12

Päällystetty hienopaperi

0,538

MWh/tuotostonni

Tonni päällystettyä hienopaperia

1,09

Päällystetty hienopaperi

17.12.73.35

17.12.73.37

17.12.73.60

17.12.73.75

17.12.73.79

17.12.76.00

Päällystetty hienopaperi

17.12

Pehmopaperi

0,925

MWh/tuotostonni

Tonni pehmopaperia

1,09

Pehmopaperi

17.12.20.30

17.12.20.55

17.12.20.57

17.12.20.90

Pehmopaperi

17.12

Testlaineri ja aallotuspaperi (fluting)

0,260

MWh/tuotostonni

Tonni paperia

1,09

Testlaineri ja aallotuspaperi (fluting)

17.12.33.00

17.12.34.00

17.12.35.20

17.12.35.40

Testlaineri ja aallotuspaperi (fluting)

17.12

Päällystämätön kartonki

0,268

MWh/tuotostonni

Tonni kartonkia

1,09

Päällystämätön kartonki

17.12.31.00

17.12.32.00

17.12.42.60

17.12.42.80

17.12.51.10

17.12.59.10

Päällystämätön kartonki

17.12

Päällystetty kartonki

0,403

MWh/tuotostonni

Tonni kartonkia

1,09

Päällystetty kartonki

17.12.75.00

17.12.77.55

17.12.77.59

17.12.78.20

17.12.78.50

17.12.79.53

17.12.79.55

Päällystetty kartonki

20.13

Rikkihappo

0,056

MWh/tuotostonni

Tonni rikkihappoa

1,09

Rikkihappo; savuava rikkihappo (oleum)

Kaikki rikkihapon tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvät prosessit

20.13.24.34

Rikkihappo; savuava rikkihappo (oleum)

20.13

Kloori

1,846

MWh/tuotostonni

Tonni klooria

1,09

Kloori

Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti elektrolyysiyksikköön, myös apulaitteet

20.13.21.11

Kloori

20.13

Pii

11,87

MWh/tuotostonni

Tonni piitä

1,09

Pii. Muu kuin pii, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia piitä

Kaikki piin tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvät prosessit

20.13.21.70

Pii. Muu kuin pii, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia piitä

20.13

Pii

60

MWh/tuotostonni

Tonni piitä

1,09

Pii, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia piitä

Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti uuniin, myös apulaitteet

20.13.21.60

Pii, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia piitä

20.13

Piikarbidi

6,2

MWh/tuotostonni

Tonni piikarbidia

1,09

Pii. Piikarbidit, myös kemiallisesti määrittelemättömät

Kaikki piikarbidin tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvät prosessit

20.13.64.10

Pii. Piikarbidit, myös kemiallisesti määrittelemättömät

24.10

Happipuhallusteräs

0,03385

MWh/tuotostonni

Tonni raakaterästä (valettu)

0,60

Raakateräs: seostamatonta terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu

Sekundaarinen metallurgia, tulenkestävien aineiden esilämmitys, liitännäistoiminnot (erityisesti pölynpoisto) ja valulaitokset raakaterästuotteiden leikkaamiseen asti

24.10.T1.22

Raakateräs: seostamatonta terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu

24.10

Raakateräs: seosterästä, muuta kuin ruostumatonta terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu

24.10.T1.32

Raakateräs: seosterästä, muuta kuin ruostumatonta terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu

24.10

Raakateräs: ruostumatonta ja lämmönkestävää terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu

24.12.T1.42

Raakateräs: ruostumatonta ja lämmönkestävää terästä, muu kuin sähkömasuunissa valmistettu

24.10

Ferromangaani

2,2

MWh/tuotostonni

Ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä

2,03

Ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä ja jonka rakeiden koko on enintään 5 mm ja mangaanipitoisuus suurempi kuin 65 painoprosenttia

24.10.12.10

Ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä ja jonka rakeiden koko on enintään 5 mm ja mangaanipitoisuus suurempi kuin 65 painoprosenttia

24.10

Ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä

Muu ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä (pois lukien ferromangaani, jonka rakeiden koko on enintään 5 mm ja mangaanipitoisuus suurempi kuin 65 painoprosenttia)

24.10.12.20

Muu ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä (pois lukien ferromangaani, jonka rakeiden koko on enintään 5 mm ja mangaanipitoisuus suurempi kuin 65 painoprosenttia)

24.10

Ferromangaani

1,4

MWh/tuotostonni

Ferromangaani, jossa on enintään 2 painoprosenttia hiiltä

1,09

Muu ferromangaani, jossa on enintään 2 painoprosenttia hiiltä

24.10.12.25

Muu ferromangaani, jossa on enintään 2 painoprosenttia hiiltä

24.10

Ferropii

8,54

MWh/tuotostonni

Ferropii, jossa on enemmän kuin 55 painoprosenttia piitä

1,09

Ferropii, jossa on enemmän kuin 55 painoprosenttia piitä

24.10.12.35

Ferropii, jossa on enemmän kuin 55 painoprosenttia piitä

24.10

Ferropii

Fall back -menetelmä

1,09

24.10.12.36

Ferropii, jossa on enintään 55 painoprosenttia piitä ja vähintään 4 painoprosenttia mutta enintään 10 painoprosenttia magnesiumia

24.10

Ferronikkeli

9,28

MWh/tuotostonni

Ferronikkeli

1,09

Ferronikkeli

24.10.12.40

Ferronikkeli

24.10

Ferropiimangaani

3,419

MWh/tuotostonni

Ferropiimangaani

1,12

Ferropiimangaani

24.10.12.45

Ferropiimangaani

24.42

Primaarialumiini

13,90

MWh/tuotostonni

Muokkaamaton alumiini, seostamaton

0,25

Muokkaamaton seostamaton alumiini elektrolyysistä

Muokkaamaton seostamaton alumiini elektrolyysistä, mukaan lukien tuotannonohjausyksiköt, liitännäisprosessit ja valulaitos. Mukaan lukien myös anodilaitos (prebake). Jos anodit hankitaan erillisestä laitoksesta EU:ssa, tälle laitokselle ei pidä maksaa korvausta. Jos anodit tuotetaan EU:n ulkopuolella, voidaan tehdä oikaisu.

24.42.11.30

Muokkaamaton alumiini, seostamaton (pois lukien jauheet ja suomut)

24.42.11.53

Muokkaamaton alumiini, seos, malmista valmistettu (pois lukien alumiinijauheet ja -suomut)

24.42.11.54

Muokkaamaton alumiini, seostettu (pois lukien alumiinijauheet ja -suomut)

24.42

Alumiinioksidi (jalostus)

0,20

MWh/tuotostonni

alumiinioksidi

1,11

Kaikki alumiinioksidin tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvät prosessit

24.42.12.00

Alumiinioksidi (ei kuitenkaan keinotekoinen korundi)

24.43

Sinkkielektrolyysi

3,994

MWh/tuotostonni

sinkki

0,01

Primaarisinkki

Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti sinkkielektrolyysiyksikköön, mukaan lukien apulaitteet

24.43.12.30

Muokkaamaton sinkki, seostamaton (pois lukien sinkkipöly, -jauheet ja -suomut)

24.43.12.50

Muokkaamaton sinkki, seokset (pois lukien sinkkipöly, -jauheet ja -suomut)

24.44

Puhdistettu kupari, seostamaton

0,31

MWh/tuotostonni

Kuparikatodit

1,09

Kuparikatodit

Kaikki prosessit, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti elektrolyyttiseen puhdistukseen, mukaan lukien tarvittaessa anodivalu paikalla

24.44.13.30

Puhdistettu kupari, muokkaamaton, seostamaton (pois luettuna valssatut, pursotetut tai taotut sintratut tuotteet)

| 5) | Lisätään liitteessä III numerotiedot taulukon kolmanteen sarakkeeseen, minkä jälkeen liite kuuluu seuraavasti:


  ”LIITE III
  Alueelliset hiilidioksidin päästökertoimet, enimmäismäärä eri maantieteellisillä alueilla (tCO2/MWh)







  Alueet | | Sovellettava hiilidioksidin päästökerroin |
| --- | --- | --- | --- |
| Adrianmeren alue | Kroatia, Slovenia | 0,69 |
| Iberia | Espanja, Portugali | 0,53 |
| Baltian maat | Latvia, Liettua, Viro | 0,75 |
| Länsi-Euroopan keskialue | Itävalta, Saksa, Luxemburg | 0,72 |
| Pohjoismaat | Ruotsi, Suomi | 0,58 |
| Tšekki-Slovakia | Tšekki, Slovakia | 0,85 |
| Belgia | | 0,36 |
| Bulgaria | | 0,98 |
| Tanska | | 0,52 |
| Irlanti | | 0,49 |
| Kreikka | | 0,73 |
| Ranska | | 0,44 |
| Italia | | 0,46 |
| Kypros | | 0,70 |
| Unkari | | 0,58 |
| Malta | | 0,40 |
| Alankomaat | | 0,45 |
| Puola | | 0,81 |
| Romania | | 0,96 |

5)

Lisätään liitteessä III numerotiedot taulukon kolmanteen sarakkeeseen, minkä jälkeen liite kuuluu seuraavasti:

”LIITE III

Alueelliset hiilidioksidin päästökertoimet, enimmäismäärä eri maantieteellisillä alueilla (tCO2/MWh)

Alueet

Sovellettava hiilidioksidin päästökerroin

Adrianmeren alue

Kroatia, Slovenia

0,69

Iberia

Espanja, Portugali

0,53

Baltian maat

Latvia, Liettua, Viro

0,75

Länsi-Euroopan keskialue

Itävalta, Saksa, Luxemburg

0,72

Pohjoismaat

Ruotsi, Suomi

0,58

Tšekki-Slovakia

Tšekki, Slovakia

0,85

Belgia

0,36

Bulgaria

0,98

Tanska

0,52

Irlanti

0,49

Kreikka

0,73

Ranska

0,44

Italia

0,46

Kypros

0,70

Unkari

0,58

Malta

0,40

Alankomaat

0,45

Puola

0,81

Romania

0,96

---

(1)  EUVL C 317, 25.9.2020, s. 5.

1

---

| 30.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 528/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 528/10

---

KOMISSION TIEDONANTO

Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet

(2021/C 528/02)

1.   JOHDANTO

| 1. | Tässä tiedonannossa annetaan ohjeita siitä, miten Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävää julkista rahoitusta arvioidaan unionin valtiontukisääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

1.

Tässä tiedonannossa annetaan ohjeita siitä, miten Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävää julkista rahoitusta arvioidaan unionin valtiontukisääntöjen nojalla.

| 2. | Euroopan yhteistä etua koskevilla tärkeillä hankkeilla voidaan hyvin merkittävällä tavalla edistää kestävää talouskasvua, työllisyyttä, kilpailukykyä ja joustokykyä unionin teollisuudessa ja taloudessa sekä vahvistaa unionin avointa strategista riippumattomuutta. Tällaisten hankkeiden puitteissa tehtävä rajatylittävä yhteistyö mahdollistaa uraauurtavat innovaatiot ja infrastruktuurihankkeet sekä positiiviset heijastusvaikutukset sisämarkkinoihin ja yhteiskuntaan kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

2.

Euroopan yhteistä etua koskevilla tärkeillä hankkeilla voidaan hyvin merkittävällä tavalla edistää kestävää talouskasvua, työllisyyttä, kilpailukykyä ja joustokykyä unionin teollisuudessa ja taloudessa sekä vahvistaa unionin avointa strategista riippumattomuutta. Tällaisten hankkeiden puitteissa tehtävä rajatylittävä yhteistyö mahdollistaa uraauurtavat innovaatiot ja infrastruktuurihankkeet sekä positiiviset heijastusvaikutukset sisämarkkinoihin ja yhteiskuntaan kokonaisuudessaan.

| 3. | Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet mahdollistavat osaamisen, asiantuntemuksen, taloudellisten resurssien ja talouden toimijoiden yhdistämisen kaikkialla unionissa, jotta voidaan puuttua merkittäviin markkinoiden toimintapuutteisiin, järjestelmän toimintahäiriöihin tai yhteiskunnallisiin haasteisiin, joihin ei muilla keinoilla voitaisi puuttua. Tarkoituksena on saattaa yhteen julkisen ja yksityisen sektorin toimijoita toteuttamaan suuria hankkeita, joista on merkittävää hyötyä unionille ja sen kansalaisille. |
| --- | --- |

3.

Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet mahdollistavat osaamisen, asiantuntemuksen, taloudellisten resurssien ja talouden toimijoiden yhdistämisen kaikkialla unionissa, jotta voidaan puuttua merkittäviin markkinoiden toimintapuutteisiin, järjestelmän toimintahäiriöihin tai yhteiskunnallisiin haasteisiin, joihin ei muilla keinoilla voitaisi puuttua. Tarkoituksena on saattaa yhteen julkisen ja yksityisen sektorin toimijoita toteuttamaan suuria hankkeita, joista on merkittävää hyötyä unionille ja sen kansalaisille.

| 4. | Euroopan yhteistä etua koskevilla tärkeillä hankkeilla voidaan tukea kaikkia toimintalinjoja ja toimia, joilla pyritään yhteiseurooppalaisiin tavoitteisiin. Näitä ovat erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (1), digitaalistrategia (2) ja Euroopan digitaalinen vuosikymmen (3), Euroopan uusi teollisuusstrategia (4) ja sen päivitys (5), Euroopan datastrategia (6) sekä NextGenerationEU-väline (7). Euroopan yhteistä etua koskevilla tärkeillä hankkeilla voidaan myös edistää kestävää elpymistä esimerkiksi covid-19-pandemian aiheuttamista vakavista talouden häiriöistä ja tukea pyrkimyksiä vahvistaa unionin sosiaalista ja taloudellista selviytymiskykyä. |
| --- | --- |

4.

Euroopan yhteistä etua koskevilla tärkeillä hankkeilla voidaan tukea kaikkia toimintalinjoja ja toimia, joilla pyritään yhteiseurooppalaisiin tavoitteisiin. Näitä ovat erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (1), digitaalistrategia (2) ja Euroopan digitaalinen vuosikymmen (3), Euroopan uusi teollisuusstrategia (4) ja sen päivitys (5), Euroopan datastrategia (6) sekä NextGenerationEU-väline (7). Euroopan yhteistä etua koskevilla tärkeillä hankkeilla voidaan myös edistää kestävää elpymistä esimerkiksi covid-19-pandemian aiheuttamista vakavista talouden häiriöistä ja tukea pyrkimyksiä vahvistaa unionin sosiaalista ja taloudellista selviytymiskykyä.

| 5. | Kun otetaan huomioon päivitetty uusi teollisuusstrategia ja pk-yritysstrategia (8), on tärkeää, että uusyritykset ja pk-yritykset voivat osallistua Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin ja hyötyä niistä. Komissio ottaa arvioinnissaan huomioon kaikki olosuhteet, jotka osoittavat, että ilmoitettu tuki todennäköisesti ei vääristä kilpailua kohtuuttomasti esimerkiksi tuen määrän vuoksi. |
| --- | --- |

5.

Kun otetaan huomioon päivitetty uusi teollisuusstrategia ja pk-yritysstrategia (8), on tärkeää, että uusyritykset ja pk-yritykset voivat osallistua Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin ja hyötyä niistä. Komissio ottaa arvioinnissaan huomioon kaikki olosuhteet, jotka osoittavat, että ilmoitettu tuki todennäköisesti ei vääristä kilpailua kohtuuttomasti esimerkiksi tuen määrän vuoksi.

| 6. | Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää usein viranomaisten merkittävää osallistumista, koska markkinoilta ei muuten saataisi rahoitusta tällaisiin hankkeisiin. Tässä tiedonannossa määritellään säännöt, joita sovelletaan, kun tällaisten hankkeiden julkinen rahoitus on valtiontukea, jotta Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettyä valtiontukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Säännöillä pyritään erityisesti varmistamaan, että tällainen tuki ei vaikuta jäsenvaltioiden välisiin kaupankäynnin edellytyksiin kohtuuttoman haitallisesti, ja pitämään tällaisen tuen vaikutukset kauppaan ja kilpailuun mahdollisimman pieninä. |
| --- | --- |

6.

Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden toteuttaminen edellyttää usein viranomaisten merkittävää osallistumista, koska markkinoilta ei muuten saataisi rahoitusta tällaisiin hankkeisiin. Tässä tiedonannossa määritellään säännöt, joita sovelletaan, kun tällaisten hankkeiden julkinen rahoitus on valtiontukea, jotta Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettyä valtiontukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Säännöillä pyritään erityisesti varmistamaan, että tällainen tuki ei vaikuta jäsenvaltioiden välisiin kaupankäynnin edellytyksiin kohtuuttoman haitallisesti, ja pitämään tällaisen tuen vaikutukset kauppaan ja kilpailuun mahdollisimman pieninä.

| 7. | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään, että tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Tässä tiedonannossa annetaan ohjeet siitä, mitä perusteita komissio soveltaa arvioidessaan valtiontukea, joka on myönnetty Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen. Tiedonannossa esitellään ensin sen soveltamisala ja luetellaan sen jälkeen arviointiperusteet, joiden perusteella komissio arvioi Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden luonnetta ja merkitystä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseksi. Tämän jälkeen tiedonannossa selostetaan, miten komissio arvioi Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävän julkisen rahoituksen soveltuvuutta sisämarkkinoille valtiontukisääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

7.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään, että tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Tässä tiedonannossa annetaan ohjeet siitä, mitä perusteita komissio soveltaa arvioidessaan valtiontukea, joka on myönnetty Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen. Tiedonannossa esitellään ensin sen soveltamisala ja luetellaan sen jälkeen arviointiperusteet, joiden perusteella komissio arvioi Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden luonnetta ja merkitystä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseksi. Tämän jälkeen tiedonannossa selostetaan, miten komissio arvioi Euroopan yhteistä etua koskeville tärkeille hankkeille myönnettävän julkisen rahoituksen soveltuvuutta sisämarkkinoille valtiontukisääntöjen nojalla.

| 8. | Tässä tiedonannossa ei suljeta pois sitä mahdollisuutta, että tuki Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi myös muiden perussopimuksen määräysten, erityisesti 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan, perusteella. Kyseisissä perussopimuksen määräyksissä ei kuitenkaan välttämättä oteta täysin huomioon Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden merkitystä, erityispiirteitä ja ominaisuuksia. Tätä varten voidaan tarvita erityisiä tukikelpoisuus-, soveltuvuus- ja menettelysääntöjä, kuten tässä tiedonannossa esitetään. |
| --- | --- |

8.

Tässä tiedonannossa ei suljeta pois sitä mahdollisuutta, että tuki Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden edistämiseen voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi myös muiden perussopimuksen määräysten, erityisesti 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan, perusteella. Kyseisissä perussopimuksen määräyksissä ei kuitenkaan välttämättä oteta täysin huomioon Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden merkitystä, erityispiirteitä ja ominaisuuksia. Tätä varten voidaan tarvita erityisiä tukikelpoisuus-, soveltuvuus- ja menettelysääntöjä, kuten tässä tiedonannossa esitetään.

2.   SOVELTAMISALA

| 9. | Komissio soveltaa tässä tiedonannossa määriteltyjä periaatteita Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin kaikilla taloudellisen toiminnan aloilla. |
| --- | --- |

9.

Komissio soveltaa tässä tiedonannossa määriteltyjä periaatteita Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin kaikilla taloudellisen toiminnan aloilla.

| 10. | Kyseisiä periaatteita ei kuitenkaan sovelleta seuraaviin:






  (a) | toimenpiteet, jotka koostuvat tuesta pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa nykyisissä tai myöhemmissä suuntaviivoissa (9) määritellyille vaikeuksissa oleville yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 31. joulukuuta 2019 mutta joista tuli vaikeuksissa olevia yrityksiä 1. tammikuuta 2020 tai sen jälkeen, niin kauan kuin tilapäisiä puitteita (10) sovelletaan; |
| --- | --- | --- |

10.

Kyseisiä periaatteita ei kuitenkaan sovelleta seuraaviin:

(a)

toimenpiteet, jotka koostuvat tuesta pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa nykyisissä tai myöhemmissä suuntaviivoissa (9) määritellyille vaikeuksissa oleville yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 31. joulukuuta 2019 mutta joista tuli vaikeuksissa olevia yrityksiä 1. tammikuuta 2020 tai sen jälkeen, niin kauan kuin tilapäisiä puitteita (10) sovelletaan;

| (b) | toimenpiteet, jotka koostuvat tuesta yrityksille, joita koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi; |
| --- | --- |

(b)

toimenpiteet, jotka koostuvat tuesta yrityksille, joita koskee sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi;

| (c) | tukitoimenpiteet, jotka ovat itsessään, niihin liittyvien ehtojen vuoksi tai niiden rahoitustavan vuoksi unionin oikeuden (11) vastaisia, erityisesti






  (i) | tukitoimenpiteet, joiden mukaan tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaajalla on päätoimipaikka asianomaisessa jäsenvaltiossa tai että se on sijoittautunut pääasiallisesti kyseiseen jäsenvaltioon; |
| --- | --- | --- |

(c)

tukitoimenpiteet, jotka ovat itsessään, niihin liittyvien ehtojen vuoksi tai niiden rahoitustavan vuoksi unionin oikeuden (11) vastaisia, erityisesti

(i)

tukitoimenpiteet, joiden mukaan tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaajalla on päätoimipaikka asianomaisessa jäsenvaltiossa tai että se on sijoittautunut pääasiallisesti kyseiseen jäsenvaltioon;

| (ii) | tukitoimenpiteet, joiden mukaan tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaaja käyttää kotimaassa tuotettuja tuotteita tai kotimaisia palveluja; |
| --- | --- |

(ii)

tukitoimenpiteet, joiden mukaan tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaaja käyttää kotimaassa tuotettuja tuotteita tai kotimaisia palveluja;

| (iii) | tukitoimenpiteet, joissa rajoitetaan tuensaajan mahdollisuutta käyttää saatuja tutkimus-, kehitys- ja innovointituloksia muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(iii)

tukitoimenpiteet, joissa rajoitetaan tuensaajan mahdollisuutta käyttää saatuja tutkimus-, kehitys- ja innovointituloksia muissa jäsenvaltioissa.

3.   TUKIKELPOISUUSPERUSTEET

| 11. | Määrittäessään, kuuluuko jokin hanke perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamisalaan, komissio soveltaa tämän tiedonannon kohdissa 3.1, 3.2 ja 3.3 esitettyjä arviointiperusteita. |
| --- | --- |

11.

Määrittäessään, kuuluuko jokin hanke perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamisalaan, komissio soveltaa tämän tiedonannon kohdissa 3.1, 3.2 ja 3.3 esitettyjä arviointiperusteita.

3.1.   Hankkeen määritelmä

| 12. | Ehdotetun tuen on koskettava yksittäistä hanketta, jonka tavoitteet sekä toteuttamisehdot, osallistujat ja rahoitus on määritelty selvästi (12). |
| --- | --- |

12.

Ehdotetun tuen on koskettava yksittäistä hanketta, jonka tavoitteet sekä toteuttamisehdot, osallistujat ja rahoitus on määritelty selvästi (12).

| 13. | Komissio voi myös katsoa tukikelpoiseksi ”integroidun hankkeen”, toisin sanoen joukon sellaiseen yhteiseen rakenteeseen, etenemissuunnitelmaan tai ohjelmaan sisältyviä yksittäisiä hankkeita, jolla pyritään samaan tavoitteeseen johdonmukaisen järjestelmällisen lähestymistavan perusteella. Integroidun hankkeen yksittäiset osat voivat koskea toimitusketjun eri tasoja, mutta niiden on täydennettävä toisiaan ja tuotava mukanaan merkittävästi lisäarvoa eurooppalaisen tavoitteen saavuttamiseksi (13). |
| --- | --- |

13.

Komissio voi myös katsoa tukikelpoiseksi ”integroidun hankkeen”, toisin sanoen joukon sellaiseen yhteiseen rakenteeseen, etenemissuunnitelmaan tai ohjelmaan sisältyviä yksittäisiä hankkeita, jolla pyritään samaan tavoitteeseen johdonmukaisen järjestelmällisen lähestymistavan perusteella. Integroidun hankkeen yksittäiset osat voivat koskea toimitusketjun eri tasoja, mutta niiden on täydennettävä toisiaan ja tuotava mukanaan merkittävästi lisäarvoa eurooppalaisen tavoitteen saavuttamiseksi (13).

3.2.   Euroopan yhteinen etu

3.2.1.   Yleiset kumulatiiviset arviointiperusteet

| 14. | Hankkeen on edistettävä konkreettisella, selvällä ja todennettavissa olevalla tavalla unionin tavoitteiden tai strategioiden saavuttamista. Hankkeella on myös oltava merkittävää vaikutusta kestävään kasvuun. Sen on esimerkiksi oltava erittäin tärkeä jollekin seuraavista: Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, Euroopan digitaalistrategia, Euroopan digitaalinen vuosikymmen ja Euroopan datastrategia, Euroopan uusi teollisuusstrategia ja sen päivitys, NextGenerationEU-väline, Euroopan terveysunioni (14), uusi eurooppalainen tutkimus- ja innovointialue (15), uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma (16) tai unionin ilmastoneutraaliustavoite vuodelle 2050. |
| --- | --- |

14.

Hankkeen on edistettävä konkreettisella, selvällä ja todennettavissa olevalla tavalla unionin tavoitteiden tai strategioiden saavuttamista. Hankkeella on myös oltava merkittävää vaikutusta kestävään kasvuun. Sen on esimerkiksi oltava erittäin tärkeä jollekin seuraavista: Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, Euroopan digitaalistrategia, Euroopan digitaalinen vuosikymmen ja Euroopan datastrategia, Euroopan uusi teollisuusstrategia ja sen päivitys, NextGenerationEU-väline, Euroopan terveysunioni (14), uusi eurooppalainen tutkimus- ja innovointialue (15), uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma (16) tai unionin ilmastoneutraaliustavoite vuodelle 2050.

| 15. | Hankkeessa on osoitettava, että se on suunniteltu ratkaisemaan merkittäviä markkinoiden toimintapuutteita tai järjestelmän toimintahäiriöitä, jotka estäisivät hankkeen toteuttamisen samassa laajuudessa tai samalla tavalla ilman tukea, tai yhteiskunnallisia haasteita, joita ei muulla tavalla voitaisi riittävällä tavalla ratkaista tai korjata. |
| --- | --- |

15.

Hankkeessa on osoitettava, että se on suunniteltu ratkaisemaan merkittäviä markkinoiden toimintapuutteita tai järjestelmän toimintahäiriöitä, jotka estäisivät hankkeen toteuttamisen samassa laajuudessa tai samalla tavalla ilman tukea, tai yhteiskunnallisia haasteita, joita ei muulla tavalla voitaisi riittävällä tavalla ratkaista tai korjata.

| 16. | Jollei pienempi määrä ole perusteltavissa hankkeen luonteella (17), hankkeessa on tavallisesti oltava mukana vähintään neljä jäsenvaltiota, ja sen tuomat hyödyt eivät saa rajoittua rahoittaviin jäsenvaltioihin, vaan niiden on ulotuttava laajempaan osaan unionia. Hankkeen hyödyt on määriteltävä selvästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla (18). |
| --- | --- |

16.

Jollei pienempi määrä ole perusteltavissa hankkeen luonteella (17), hankkeessa on tavallisesti oltava mukana vähintään neljä jäsenvaltiota, ja sen tuomat hyödyt eivät saa rajoittua rahoittaviin jäsenvaltioihin, vaan niiden on ulotuttava laajempaan osaan unionia. Hankkeen hyödyt on määriteltävä selvästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla (18).

| 17. | Kaikille jäsenvaltioille on annettava todellinen mahdollisuus osallistua kehitteillä olevaan hankkeeseen. Ilmoittavien jäsenvaltioiden on osoitettava, että kaikille jäsenvaltioille on tiedotettu mahdollisesta uudesta hankkeesta, esimerkiksi yhteyksien, allianssien, kokousten tai yhteistyökumppaneiden etsimiseen tarkoitettujen tapahtumien välityksellä, mukaan lukien pk-yritykset ja uusyritykset, ja annettu osallistumismahdollisuudet. |
| --- | --- |

17.

Kaikille jäsenvaltioille on annettava todellinen mahdollisuus osallistua kehitteillä olevaan hankkeeseen. Ilmoittavien jäsenvaltioiden on osoitettava, että kaikille jäsenvaltioille on tiedotettu mahdollisesta uudesta hankkeesta, esimerkiksi yhteyksien, allianssien, kokousten tai yhteistyökumppaneiden etsimiseen tarkoitettujen tapahtumien välityksellä, mukaan lukien pk-yritykset ja uusyritykset, ja annettu osallistumismahdollisuudet.

| 18. | Hankkeen hyödyt eivät saa rajoittua asianomaisiin yrityksiin tai kyseessä olevaan toimialaan, vaan niillä pitäisi olla laajempaa merkitystä taloudelle tai yhteiskunnalle unionissa positiivisten heijastusvaikutusten kautta (näitä ovat esimerkiksi systeemiset vaikutukset arvoketjun eri tasoilla tai tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, vaihtoehtoiset käyttötavat muilla toimialoilla tai liikennemuotosiirtymä), jotka on määritelty selkeästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla. |
| --- | --- |

18.

Hankkeen hyödyt eivät saa rajoittua asianomaisiin yrityksiin tai kyseessä olevaan toimialaan, vaan niillä pitäisi olla laajempaa merkitystä taloudelle tai yhteiskunnalle unionissa positiivisten heijastusvaikutusten kautta (näitä ovat esimerkiksi systeemiset vaikutukset arvoketjun eri tasoilla tai tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, vaihtoehtoiset käyttötavat muilla toimialoilla tai liikennemuotosiirtymä), jotka on määritelty selkeästi konkreettisella ja todennettavissa olevalla tavalla.

| 19. | Tuensaajan on osallistuttava hankkeeseen merkittävällä osarahoitusosuudella (19). |
| --- | --- |

19.

Tuensaajan on osallistuttava hankkeeseen merkittävällä osarahoitusosuudella (19).

| 20. | Jäsenvaltioiden on esitettävä todisteet siitä, että hankkeessa noudatetaan asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta tai muita vastaavia menetelmiä (20). Arvioidessaan tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan komissio ottaa tämän periaatteen noudattamisen huomioon tärkeänä osana arviointia. Yleensä ottaen investoinneilla, joilla on asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua ympäristötavoitteille aiheutuvaa merkittävää haittaa, ei todennäköisesti ole riittävästi myönteisiä vaikutuksia, jotta ne olisivat suuremmat kuin niiden kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. Sellaisen hankkeen myönteisiä vaikutuksia, jolla pyritään ratkaisemaan merkittäviä markkinoiden toimintapuutteita, järjestelmän toimintahäiriöitä tai yhteiskunnallisia haasteita, joita ei muulla tavalla voitaisi ratkaista, arvioidaan joka tapauksessa yksilöllisesti. |
| --- | --- |

20.

Jäsenvaltioiden on esitettävä todisteet siitä, että hankkeessa noudatetaan asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta tai muita vastaavia menetelmiä (20). Arvioidessaan tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan komissio ottaa tämän periaatteen noudattamisen huomioon tärkeänä osana arviointia. Yleensä ottaen investoinneilla, joilla on asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua ympäristötavoitteille aiheutuvaa merkittävää haittaa, ei todennäköisesti ole riittävästi myönteisiä vaikutuksia, jotta ne olisivat suuremmat kuin niiden kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. Sellaisen hankkeen myönteisiä vaikutuksia, jolla pyritään ratkaisemaan merkittäviä markkinoiden toimintapuutteita, järjestelmän toimintahäiriöitä tai yhteiskunnallisia haasteita, joita ei muulla tavalla voitaisi ratkaista, arvioidaan joka tapauksessa yksilöllisesti.

3.2.2.   Yleiset myönteiset indikaattorit

| 21. | Kohdassa 3.2.1 vahvistettujen kumulatiivisten arviointiperusteiden lisäksi komissio suhtautuu myönteisesti seuraaviin jäsenvaltioiden ehdottamiin osatekijöihin:






  (a) | hankkeen suunnittelussa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, kuten Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto; |
| --- | --- | --- |

21.

Kohdassa 3.2.1 vahvistettujen kumulatiivisten arviointiperusteiden lisäksi komissio suhtautuu myönteisesti seuraaviin jäsenvaltioiden ehdottamiin osatekijöihin:

(a)

hankkeen suunnittelussa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, kuten Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto;

| (b) | hankkeen valinnassa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, jos kyseinen yksikkö toimii tässä tarkoituksessa täytäntöönpanorakenteena; |
| --- | --- |

(b)

hankkeen valinnassa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, jos kyseinen yksikkö toimii tässä tarkoituksessa täytäntöönpanorakenteena;

| (c) | hankkeen hallintorakenteessa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, ja osallistuvat jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

(c)

hankkeen hallintorakenteessa on mukana komissio tai mikä tahansa juridinen yksikkö, jolle komissio on siirtänyt valtuuksiaan, ja osallistuvat jäsenvaltiot;

| (d) | hankkeeseen liittyy merkittävää yhteistyöhön perustuvaa vuorovaikutusta ottaen huomioon kumppanien lukumäärä, eri toimialojen järjestöjen osallistuminen tai eri kokoisten yritysten osallistuminen, erityisesti yhteistyötä suuryritysten ja ok-yritysten, mukaan lukien uusyritykset, välillä eri jäsenvaltioissa, ja hankkeessa tuetaan muita heikommassa asemassa olevien alueiden kehitystä; |
| --- | --- |

(d)

hankkeeseen liittyy merkittävää yhteistyöhön perustuvaa vuorovaikutusta ottaen huomioon kumppanien lukumäärä, eri toimialojen järjestöjen osallistuminen tai eri kokoisten yritysten osallistuminen, erityisesti yhteistyötä suuryritysten ja ok-yritysten, mukaan lukien uusyritykset, välillä eri jäsenvaltioissa, ja hankkeessa tuetaan muita heikommassa asemassa olevien alueiden kehitystä;

| (e) | hankkeeseen liittyy yhteisrahoitusta suoran, välillisen tai yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin kohteena olevasta unionin rahastosta (21); |
| --- | --- |

(e)

hankkeeseen liittyy yhteisrahoitusta suoran, välillisen tai yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin kohteena olevasta unionin rahastosta (21);

| (f) | hankkeeseen liittyy riippumattomien yksityisten sijoittajien merkittävä rahoitusosuus; (22) |
| --- | --- |

(f)

hankkeeseen liittyy riippumattomien yksityisten sijoittajien merkittävä rahoitusosuus; (22)

| (g) | hankkeella puututaan selkeästi todennettavissa olevaan ja merkittävään strategiseen riippuvuuteen. |
| --- | --- |

(g)

hankkeella puututaan selkeästi todennettavissa olevaan ja merkittävään strategiseen riippuvuuteen.

3.2.3.   Erityiset kriteerit

| 22. | Tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin (T&K&I) alan hankkeiden on oltava luonteeltaan erittäin innovatiivisia tai niiden on tuotettava suurta lisäarvoa T&K&I-toiminnalle ottaen huomioon kehityksen viimeisin taso kyseessä olevalla alalla (23). |
| --- | --- |

22.

Tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin (T&K&I) alan hankkeiden on oltava luonteeltaan erittäin innovatiivisia tai niiden on tuotettava suurta lisäarvoa T&K&I-toiminnalle ottaen huomioon kehityksen viimeisin taso kyseessä olevalla alalla (23).

| 23. | Hankkeiden, joissa on kyse ensimmäisestä teollisesta hyödyntämisestä, on mahdollistettava sellaisen uuden tuotteen tai palvelun kehittäminen, jonka tutkimus- ja innovaatiosisältö on korkea, tai perustavanlaatuisesti innovatiivisen tuotantoprosessin käyttöönotto. Olemassa olevien laitosten säännöllistä parantamista ilman innovatiivista ulottuvuutta ja uudempien versioiden kehittämistä olemassa olevista tuotteista ei katsota ensimmäiseksi teolliseksi hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

23.

Hankkeiden, joissa on kyse ensimmäisestä teollisesta hyödyntämisestä, on mahdollistettava sellaisen uuden tuotteen tai palvelun kehittäminen, jonka tutkimus- ja innovaatiosisältö on korkea, tai perustavanlaatuisesti innovatiivisen tuotantoprosessin käyttöönotto. Olemassa olevien laitosten säännöllistä parantamista ilman innovatiivista ulottuvuutta ja uudempien versioiden kehittämistä olemassa olevista tuotteista ei katsota ensimmäiseksi teolliseksi hyödyntämiseksi.

| 24. | Ensimmäisellä teollisella hyödyntämisellä tarkoitetaan tässä tiedonannossa sellaisten pilottilaitteiden, demonstrointilaitosten tai laatuaan ensimmäisten välineiden ja laitteiden käytön laajentamista, jotka kattavat pilottihankkeen jälkeiset vaiheet, mukaan lukien testausvaihe ja mukauttaminen sarjatuotantoon, mutta eivät massatuotantoa ja kaupallista toimintaa (24). Ensimmäisen teollisen hyödyntämisen päättyminen määritetään ottaen huomioon muun muassa merkitykselliset T&K&I-tulosindikaattorit, jotka osoittavat valmiuden käynnistää massatuotanto. Ensimmäistä teollista hyödyntämistä koskeva toiminta voidaan rahoittaa valtiontuella edellyttäen, että ensimmäinen teollinen käyttöönotto on jatkoa T&K&I-toiminnalle ja että siihen itseensä sisältyy tärkeä T&K&I-komponentti, joka muodostaa olennaisen ja välttämättömän osan hankkeen menestyksekästä täytäntöönpanoa. Ensimmäisen teollisen hyödyntämisen toteuttajan ei tarvitse olla T&K&I-toiminnan toteuttaja, kunhan asianomainen toimija hankkii oikeudet käyttää aikaisemman T&K&I-toiminnan tuloksia ja sekä T&K&I-toiminta että ensimmäinen teollinen hyödyntäminen kuvataan hankkeessa. |
| --- | --- |

24.

Ensimmäisellä teollisella hyödyntämisellä tarkoitetaan tässä tiedonannossa sellaisten pilottilaitteiden, demonstrointilaitosten tai laatuaan ensimmäisten välineiden ja laitteiden käytön laajentamista, jotka kattavat pilottihankkeen jälkeiset vaiheet, mukaan lukien testausvaihe ja mukauttaminen sarjatuotantoon, mutta eivät massatuotantoa ja kaupallista toimintaa (24). Ensimmäisen teollisen hyödyntämisen päättyminen määritetään ottaen huomioon muun muassa merkitykselliset T&K&I-tulosindikaattorit, jotka osoittavat valmiuden käynnistää massatuotanto. Ensimmäistä teollista hyödyntämistä koskeva toiminta voidaan rahoittaa valtiontuella edellyttäen, että ensimmäinen teollinen käyttöönotto on jatkoa T&K&I-toiminnalle ja että siihen itseensä sisältyy tärkeä T&K&I-komponentti, joka muodostaa olennaisen ja välttämättömän osan hankkeen menestyksekästä täytäntöönpanoa. Ensimmäisen teollisen hyödyntämisen toteuttajan ei tarvitse olla T&K&I-toiminnan toteuttaja, kunhan asianomainen toimija hankkii oikeudet käyttää aikaisemman T&K&I-toiminnan tuloksia ja sekä T&K&I-toiminta että ensimmäinen teollinen hyödyntäminen kuvataan hankkeessa.

| 25. | Ympäristö-, energia-, liikenne-, terveys- ja digitaalialan infrastruktuurihankkeiden on siinä määrin kuin ne eivät kuulu kohtien 22 ja 23 soveltamisalaan joko oltava erittäin tärkeitä unionin ympäristöä, ilmastoa, energiaa (mukaan lukien energian toimitusvarmuus), liikennettä, terveyttä, teollisuutta tai digitaalialaa koskevien strategioiden kannalta tai niillä on edistettävä merkittävästi sisämarkkinoiden toimintaa sekä edellä mainituilla että muilla toimialoilla. Tällaisia hankkeita voidaan tukea siihen saakka, kunnes niistä tulee täysin operatiivisia rakentamisen seurauksena. |
| --- | --- |

25.

Ympäristö-, energia-, liikenne-, terveys- ja digitaalialan infrastruktuurihankkeiden on siinä määrin kuin ne eivät kuulu kohtien 22 ja 23 soveltamisalaan joko oltava erittäin tärkeitä unionin ympäristöä, ilmastoa, energiaa (mukaan lukien energian toimitusvarmuus), liikennettä, terveyttä, teollisuutta tai digitaalialaa koskevien strategioiden kannalta tai niillä on edistettävä merkittävästi sisämarkkinoiden toimintaa sekä edellä mainituilla että muilla toimialoilla. Tällaisia hankkeita voidaan tukea siihen saakka, kunnes niistä tulee täysin operatiivisia rakentamisen seurauksena.

3.3.   Hankkeen tärkeys

| 26. | Jotta hanke voitaisiin luokitella Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi, sen on oltava tärkeä määrällisesti tai laadullisesti. Sen olisi oltava kooltaan tai soveltamisalaltaan erityisen suuri tai sen olisi merkittävä erittäin huomattavaa teknologista tai taloudellista riskiä tai molempia. Määrittäessään hankkeen merkitystä komissio ottaa huomioon kohdassa 3.2. vahvistetut kriteerit. |
| --- | --- |

26.

Jotta hanke voitaisiin luokitella Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi, sen on oltava tärkeä määrällisesti tai laadullisesti. Sen olisi oltava kooltaan tai soveltamisalaltaan erityisen suuri tai sen olisi merkittävä erittäin huomattavaa teknologista tai taloudellista riskiä tai molempia. Määrittäessään hankkeen merkitystä komissio ottaa huomioon kohdassa 3.2. vahvistetut kriteerit.

4.   SOVELTUVUUSPERUSTEET

| 27. | Arvioidessaan Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen toteuttamiseen myönnettävän tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella komissio ottaa huomioon perusteet (25), jotka on esitetty tämän tiedonannon kohdissa 4.1, 4.2 ja 4.3. |
| --- | --- |

27.

Arvioidessaan Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen toteuttamiseen myönnettävän tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella komissio ottaa huomioon perusteet (25), jotka on esitetty tämän tiedonannon kohdissa 4.1, 4.2 ja 4.3.

| 28. | Komissio suorittaa kohdassa 4.2. tarkoitetun tasapainotestin arvioidakseen, ovatko tuen odotetut myönteiset vaikutukset suuremmat kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

28.

Komissio suorittaa kohdassa 4.2. tarkoitetun tasapainotestin arvioidakseen, ovatko tuen odotetut myönteiset vaikutukset suuremmat kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset.

| 29. | Hankkeen luonteen vuoksi komissio voi katsoa, että integroidun hankkeen yksittäisiin osiin voidaan olettaa liittyvän merkittäviä markkinoiden toimintapuutteita tai järjestelmän toimintahäiriöitä taikka yhteiskunnallisia haasteita ja että niiden voidaan olettaa edistävän Euroopan yhteistä etua, jos hanke täyttää kohdassa 3 esitetyt tukikelpoisuusperusteet. |
| --- | --- |

29.

Hankkeen luonteen vuoksi komissio voi katsoa, että integroidun hankkeen yksittäisiin osiin voidaan olettaa liittyvän merkittäviä markkinoiden toimintapuutteita tai järjestelmän toimintahäiriöitä taikka yhteiskunnallisia haasteita ja että niiden voidaan olettaa edistävän Euroopan yhteistä etua, jos hanke täyttää kohdassa 3 esitetyt tukikelpoisuusperusteet.

4.1.   Tuen tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| 30. | Tuella ei saa kattaa yritykselle hankkeesta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä. Ilman tukea hanke ei olisi toteuttamiskelpoinen tai se voitaisiin toteuttaa ainoastaan pienemmässä laajuudessa, soveltamisalaltaan suppeampana, riittämättömällä nopeudella tai eri tavalla, mikä rajoittaisi merkittävästi hankkeesta odotettavissa olevaa hyötyä (26). Tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan siinä tapauksessa, että samaan tulokseen ei voitaisi päästä pienemmällä tukimäärällä. |
| --- | --- |

30.

Tuella ei saa kattaa yritykselle hankkeesta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä. Ilman tukea hanke ei olisi toteuttamiskelpoinen tai se voitaisiin toteuttaa ainoastaan pienemmässä laajuudessa, soveltamisalaltaan suppeampana, riittämättömällä nopeudella tai eri tavalla, mikä rajoittaisi merkittävästi hankkeesta odotettavissa olevaa hyötyä (26). Tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan siinä tapauksessa, että samaan tulokseen ei voitaisi päästä pienemmällä tukimäärällä.

| 31. | Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle riittävät tiedot tuetusta hankkeesta sekä kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, joka vastaa tilannetta, jossa yksikään jäsenvaltio ei myönnä tukea (27). Vaihtoehtoisen skenaarion voi muodostaa se, että ei ole olemassa vaihtoehtoista hanketta, jos todisteet tukevat sitä, että tämä on kaikkein todennäköisin vaihtoehtoinen skenaario, tai vaihtoehtoinen hanke, jota tuensaajat ovat harkinneet sisäisessä päätöksenteossaan, ja se voi liittyä vaihtoehtoiseen hankkeeseen, joka toteutetaan kokonaan tai osittain unionin ulkopuolella. Ilmoittavia jäsenvaltioita pyydetään tuensaajien esittämän vaihtoehtoisen skenaarion uskottavuuden osoittamiseksi toimittamaan asiaa koskevia tuensaajien sisäisiä asiakirjoja, kuten johtokunnan esityksiä, analyysejä, raportteja ja selvityksiä (28). |
| --- | --- |

31.

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle riittävät tiedot tuetusta hankkeesta sekä kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, joka vastaa tilannetta, jossa yksikään jäsenvaltio ei myönnä tukea (27). Vaihtoehtoisen skenaarion voi muodostaa se, että ei ole olemassa vaihtoehtoista hanketta, jos todisteet tukevat sitä, että tämä on kaikkein todennäköisin vaihtoehtoinen skenaario, tai vaihtoehtoinen hanke, jota tuensaajat ovat harkinneet sisäisessä päätöksenteossaan, ja se voi liittyä vaihtoehtoiseen hankkeeseen, joka toteutetaan kokonaan tai osittain unionin ulkopuolella. Ilmoittavia jäsenvaltioita pyydetään tuensaajien esittämän vaihtoehtoisen skenaarion uskottavuuden osoittamiseksi toimittamaan asiaa koskevia tuensaajien sisäisiä asiakirjoja, kuten johtokunnan esityksiä, analyysejä, raportteja ja selvityksiä (28).

| 32. | Jos vaihtoehtoista hanketta ei ole, komissio tarkistaa, että tukimäärä ei ylitä vähimmäismäärää, joka tarvitaan tuetun hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi tekemällä mahdolliseksi sellaisen sisäisen tuottoprosentin saavuttamisen, joka vastaa ala- tai yrityskohtaista raja-arvoa tai vähimmäistuottovaatimusta. Tuensaajien muissa samantyyppisissä investointihankkeissa edellyttämiä tavanomaisia tuottoprosentteja, niiden pääomakustannuksia kokonaisuudessaan tai kyseisellä alalla yleisesti toteutuneita tuottoprosentteja voidaan myös käyttää tähän tarkoitukseen. Kaikki asiaankuuluvat odotettavissa olevat kustannukset ja hyödyt hankkeen elinkaaren aikana on otettava huomioon. |
| --- | --- |

32.

Jos vaihtoehtoista hanketta ei ole, komissio tarkistaa, että tukimäärä ei ylitä vähimmäismäärää, joka tarvitaan tuetun hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi tekemällä mahdolliseksi sellaisen sisäisen tuottoprosentin saavuttamisen, joka vastaa ala- tai yrityskohtaista raja-arvoa tai vähimmäistuottovaatimusta. Tuensaajien muissa samantyyppisissä investointihankkeissa edellyttämiä tavanomaisia tuottoprosentteja, niiden pääomakustannuksia kokonaisuudessaan tai kyseisellä alalla yleisesti toteutuneita tuottoprosentteja voidaan myös käyttää tähän tarkoitukseen. Kaikki asiaankuuluvat odotettavissa olevat kustannukset ja hyödyt hankkeen elinkaaren aikana on otettava huomioon.

| 33. | Tuen sallittu enimmäistaso määritetään ottaen huomioon havaittu rahoitusvaje suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin. Tuki-intensiteetti voi kattaa kaikki tukikelpoiset kustannukset, jos se on perusteltua rahoitusvajetta koskevan analyysin perusteella. Rahoitusvajeella tarkoitetaan positiivisten ja negatiivisten kassavirtojen erotusta investoinnin pitoaikana, diskontattuna niiden nykyarvoon asianmukaisen diskonttaustekijän perusteella, joka kuvastaa tuottoastetta, jota ilman tuensaaja ei toteuttaisi hanketta erityisesti siihen liittyvien riskien vuoksi. Tukikelpoiset kustannukset vahvistetaan liitteessä (29). |
| --- | --- |

33.

Tuen sallittu enimmäistaso määritetään ottaen huomioon havaittu rahoitusvaje suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin. Tuki-intensiteetti voi kattaa kaikki tukikelpoiset kustannukset, jos se on perusteltua rahoitusvajetta koskevan analyysin perusteella. Rahoitusvajeella tarkoitetaan positiivisten ja negatiivisten kassavirtojen erotusta investoinnin pitoaikana, diskontattuna niiden nykyarvoon asianmukaisen diskonttaustekijän perusteella, joka kuvastaa tuottoastetta, jota ilman tuensaaja ei toteuttaisi hanketta erityisesti siihen liittyvien riskien vuoksi. Tukikelpoiset kustannukset vahvistetaan liitteessä (29).

| 34. | Jos esimerkiksi yrityksen sisäisistä asiakirjoista käy ilmi, että tuensaajalla on selvästi valittavana joko tuetun hankkeen toteuttaminen tai vaihtoehtoisen hankkeen toteuttaminen ilman tukea, komissio vertaa tuetussa hankkeessa ja vaihtoehtoisessa hankkeessa odotettuja investoinnin nettomääräisiä nykyarvoja ottaen huomioon eri liiketoimintaskenaarioiden todennäköisyyden. |
| --- | --- |

34.

Jos esimerkiksi yrityksen sisäisistä asiakirjoista käy ilmi, että tuensaajalla on selvästi valittavana joko tuetun hankkeen toteuttaminen tai vaihtoehtoisen hankkeen toteuttaminen ilman tukea, komissio vertaa tuetussa hankkeessa ja vaihtoehtoisessa hankkeessa odotettuja investoinnin nettomääräisiä nykyarvoja ottaen huomioon eri liiketoimintaskenaarioiden todennäköisyyden.

| 35. | Valtiontukeen, jolla edistetään Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden toteuttamista, saa yhdistää unionin rahoitusta tai muuta valtiontukea, jos samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnetyn julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei ylitä sovellettavissa unionin oikeuden säännöissä vahvistettua suotuisinta rahoitusosuutta. |
| --- | --- |

35.

Valtiontukeen, jolla edistetään Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden toteuttamista, saa yhdistää unionin rahoitusta tai muuta valtiontukea, jos samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnetyn julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei ylitä sovellettavissa unionin oikeuden säännöissä vahvistettua suotuisinta rahoitusosuutta.

| 36. | Lisätakeena sen varmistamiseksi, että valtiontuki säilyy oikeasuhteisena ja rajattuna välttämättömään, komissio voi pyytää ilmoituksen tehnyttä jäsenvaltiota ottamaan käyttöön takaisinperintäjärjestelyn (30). Takaisinperintäjärjestelyllä olisi varmistettava lisähyötyjen tasapainoinen jakautuminen, kun hanke on kannattavampi kuin ilmoitetussa rahoitusvajetta koskevassa analyysissä on ennakoitu. Takaisinperintäjärjestelyä olisi sovellettava ainoastaan sellaisiin investointeihin, joiden osalta kassavirtojen ja valtiontukimaksujen jälkikäteisanalyysi osoittaa, että saavutettu tuottoaste ylittää tuensaajien pääomakustannukset. Takaisinperintäjärjestely olisi määriteltävä selkeästi etukäteen, jotta tuensaajat voivat ennakoida rahoitusta siinä vaiheessa, kun hankkeeseen osallistumisesta tehdään päätös. Takaisinperintäjärjestely olisi suunniteltava siten, että tuensaajia kannustetaan voimakkaasti maksimoimaan omat investoinnit ja hanketulokset. |
| --- | --- |

36.

Lisätakeena sen varmistamiseksi, että valtiontuki säilyy oikeasuhteisena ja rajattuna välttämättömään, komissio voi pyytää ilmoituksen tehnyttä jäsenvaltiota ottamaan käyttöön takaisinperintäjärjestelyn (30). Takaisinperintäjärjestelyllä olisi varmistettava lisähyötyjen tasapainoinen jakautuminen, kun hanke on kannattavampi kuin ilmoitetussa rahoitusvajetta koskevassa analyysissä on ennakoitu. Takaisinperintäjärjestelyä olisi sovellettava ainoastaan sellaisiin investointeihin, joiden osalta kassavirtojen ja valtiontukimaksujen jälkikäteisanalyysi osoittaa, että saavutettu tuottoaste ylittää tuensaajien pääomakustannukset. Takaisinperintäjärjestely olisi määriteltävä selkeästi etukäteen, jotta tuensaajat voivat ennakoida rahoitusta siinä vaiheessa, kun hankkeeseen osallistumisesta tehdään päätös. Takaisinperintäjärjestely olisi suunniteltava siten, että tuensaajia kannustetaan voimakkaasti maksimoimaan omat investoinnit ja hanketulokset.

| 37. | Komissio ottaa analyysissaan huomioon seuraavat tekijät:






  (a) | tavoitellun muutoksen määrittely: jäsenvaltion on määriteltävä tarkasti toiminnan muutos, joka valtiontuella odotetaan saavutettavan, toisin sanoen uuden hankkeen käynnistäminen tai hankkeen koon, soveltamisalan tai rajatylittävän ulottuvuuden laajentaminen tai toteutuksen nopeuttaminen. Käyttäytymisen muuttuminen on todennettava vertailemalla, mikä odotettu tulos olisi ja miten paljon aiottua toimintaa harjoitettaisiin tuettuna tai ilman tukea. Kyseisten kahden skenaarion ero osoittaa tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen; |
| --- | --- | --- |

37.

Komissio ottaa analyysissaan huomioon seuraavat tekijät:

(a)

tavoitellun muutoksen määrittely: jäsenvaltion on määriteltävä tarkasti toiminnan muutos, joka valtiontuella odotetaan saavutettavan, toisin sanoen uuden hankkeen käynnistäminen tai hankkeen koon, soveltamisalan tai rajatylittävän ulottuvuuden laajentaminen tai toteutuksen nopeuttaminen. Käyttäytymisen muuttuminen on todennettava vertailemalla, mikä odotettu tulos olisi ja miten paljon aiottua toimintaa harjoitettaisiin tuettuna tai ilman tukea. Kyseisten kahden skenaarion ero osoittaa tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen;

| (b) | kannattavuus: jos hankkeen toteuttaminen ei olisi yksityiselle yritykselle riittävän kannattavaa ilman tukea, mutta se tuottaisi yhteiskunnalle huomattavaa hyötyä, tuella on todennäköisesti kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(b)

kannattavuus: jos hankkeen toteuttaminen ei olisi yksityiselle yritykselle riittävän kannattavaa ilman tukea, mutta se tuottaisi yhteiskunnalle huomattavaa hyötyä, tuella on todennäköisesti kannustava vaikutus.

| 38. | Kansainväliseen kauppaan kohdistuvien todellisten tai mahdollisten välittömien tai välillisten vääristymien poistamiseksi komissio voi ottaa huomioon sen, että unionin ulkopuolella sijaitsevat kilpailijat ovat kolmen viime vuoden aikana suoraan tai välillisesti saaneet tai tulevat saamaan intensiteetiltään vastaavaa tukea samanlaisiin hankkeisiin. Jos on todennäköistä, että kansainvälinen kauppa vääristyy kolmen vuoden jälkeenkin kyseisen alan erityisluonteen vuoksi, viitekautta voidaan pidentää vastaavasti. Kyseisen jäsenvaltion on mahdollisuuksien mukaan toimitettava komissiolle tarvittavat tiedot, jotta se voi arvioida tilanteen ja erityisesti tarpeen ottaa huomioon kilpailuetu, josta kolmannen maan kilpailija hyötyy. Jos komissiolla ei ole myönnettyä tai ehdotettua tukea koskevia todisteita, se voi perustaa päätöksensä myös aihetodisteisiin. Komissio voi myös toteuttaa asianmukaisia toimia sellaisten kilpailuvääristymien poistamiseksi, jotka aiheutuvat unionin ulkopuolelta saaduista tuista. |
| --- | --- |

38.

Kansainväliseen kauppaan kohdistuvien todellisten tai mahdollisten välittömien tai välillisten vääristymien poistamiseksi komissio voi ottaa huomioon sen, että unionin ulkopuolella sijaitsevat kilpailijat ovat kolmen viime vuoden aikana suoraan tai välillisesti saaneet tai tulevat saamaan intensiteetiltään vastaavaa tukea samanlaisiin hankkeisiin. Jos on todennäköistä, että kansainvälinen kauppa vääristyy kolmen vuoden jälkeenkin kyseisen alan erityisluonteen vuoksi, viitekautta voidaan pidentää vastaavasti. Kyseisen jäsenvaltion on mahdollisuuksien mukaan toimitettava komissiolle tarvittavat tiedot, jotta se voi arvioida tilanteen ja erityisesti tarpeen ottaa huomioon kilpailuetu, josta kolmannen maan kilpailija hyötyy. Jos komissiolla ei ole myönnettyä tai ehdotettua tukea koskevia todisteita, se voi perustaa päätöksensä myös aihetodisteisiin. Komissio voi myös toteuttaa asianmukaisia toimia sellaisten kilpailuvääristymien poistamiseksi, jotka aiheutuvat unionin ulkopuolelta saaduista tuista.

| 39. | Kerätessään todisteita komissio voi käyttää tutkintavaltuuksiaan (31). |
| --- | --- |

39.

Kerätessään todisteita komissio voi käyttää tutkintavaltuuksiaan (31).

| 40. | Tukiväline on valittava sen mukaan, millaiset markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkittävät järjestelmän toimintahäiriöt sillä pyritään poistamaan. Jos ongelmana on esimerkiksi rahoituksen huono saatavuus, jäsenvaltioiden olisi yleensä myönnettävä tuki likviditeettitukena, kuten lainana tai takauksena (32). Jos yritykselle on tarpeen tarjota myös tietynasteista riskinjakoa, takaisinmaksettava ennakko on yleensä suositeltava tukimuoto. Takaisin maksettavia tukivälineitä pidetään yleensä myönteisenä indikaattorina. |
| --- | --- |

40.

Tukiväline on valittava sen mukaan, millaiset markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkittävät järjestelmän toimintahäiriöt sillä pyritään poistamaan. Jos ongelmana on esimerkiksi rahoituksen huono saatavuus, jäsenvaltioiden olisi yleensä myönnettävä tuki likviditeettitukena, kuten lainana tai takauksena (32). Jos yritykselle on tarpeen tarjota myös tietynasteista riskinjakoa, takaisinmaksettava ennakko on yleensä suositeltava tukimuoto. Takaisin maksettavia tukivälineitä pidetään yleensä myönteisenä indikaattorina.

| 41. | Tuensaajien valintaa avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä pidetään myönteisenä indikaattorina. |
| --- | --- |

41.

Tuensaajien valintaa avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä pidetään myönteisenä indikaattorina.

4.2.   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen ehkäiseminen ja tasapainotesti

| 42. | Jäsenvaltioiden on esitettävä todisteita siitä, että ehdotettu tukitoimenpide on tarkoituksenmukainen politiikan väline hankkeen tavoitteen saavuttamiseksi. Tukitoimenpiteen ei katsota olevan tarkoituksenmukainen, jos sama tulos on mahdollista saavuttaa vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai muilla vähemmän vääristävillä tukivälineillä. |
| --- | --- |

42.

Jäsenvaltioiden on esitettävä todisteita siitä, että ehdotettu tukitoimenpide on tarkoituksenmukainen politiikan väline hankkeen tavoitteen saavuttamiseksi. Tukitoimenpiteen ei katsota olevan tarkoituksenmukainen, jos sama tulos on mahdollista saavuttaa vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai muilla vähemmän vääristävillä tukivälineillä.

| 43. | Jotta tuki soveltuu sisämarkkinoille, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja Euroopan yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava suuremmat. |
| --- | --- |

43.

Jotta tuki soveltuu sisämarkkinoille, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja Euroopan yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava suuremmat.

| 44. | Arvioidessaan tukitoimenpiteen kielteisiä vaikutuksia komissio keskittyy analyysissaan todennäköiseen vaikutukseen, joka tuella voi olla yritysten väliseen kilpailuun kyseisillä tuotemarkkinoilla, myös tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, sekä ylikapasiteetin riskiin. |
| --- | --- |

44.

Arvioidessaan tukitoimenpiteen kielteisiä vaikutuksia komissio keskittyy analyysissaan todennäköiseen vaikutukseen, joka tuella voi olla yritysten väliseen kilpailuun kyseisillä tuotemarkkinoilla, myös tuotantoketjun alku- tai loppupään markkinoilla, sekä ylikapasiteetin riskiin.

| 45. | Komissio arvioi markkinoiden sulkemisen ja määräävän markkina-aseman riskiä. Infrastruktuurin (33) rakentamista koskevissa hankkeissa on noudatettava periaatteita, jotka koskevat avointa ja syrjimätöntä oikeutta käyttää infrastruktuuria ja syrjimätöntä hinnoittelua ja verkon toimintaa, mukaan lukien unionin oikeudessa vahvistetut periaatteet (34). |
| --- | --- |

45.

Komissio arvioi markkinoiden sulkemisen ja määräävän markkina-aseman riskiä. Infrastruktuurin (33) rakentamista koskevissa hankkeissa on noudatettava periaatteita, jotka koskevat avointa ja syrjimätöntä oikeutta käyttää infrastruktuuria ja syrjimätöntä hinnoittelua ja verkon toimintaa, mukaan lukien unionin oikeudessa vahvistetut periaatteet (34).

| 46. | Komissio arvioi mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan, esimerkiksi jäsenvaltioiden välisen tukikilpailun riskin, joka voi nousta esiin erityisesti sijaintipaikan valinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

46.

Komissio arvioi mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan, esimerkiksi jäsenvaltioiden välisen tukikilpailun riskin, joka voi nousta esiin erityisesti sijaintipaikan valinnan yhteydessä.

| 47. | Arvioidessaan mahdollisia kauppaan kohdistuvia haittavaikutuksia komissio ottaa huomioon, onko tuen ehtona tuotantotoiminnan tai tuensaajan muun toiminnan siirtäminen ETA-sopimuksen toisen sopimuspuolen alueelta tuen myöntävän jäsenvaltion alueelle. Tällainen ehto näyttäisi olevan haitallinen sisämarkkinoiden kannalta riippumatta siitä, montako työpaikkaa tuensaajan ensimmäisessä sijoittautumispaikassa ETA:n alueella tosiasiassa menetettiin. Lisäksi sitä tuskin voitaisiin kompensoida millään myönteisillä vaikutuksilla. |
| --- | --- |

47.

Arvioidessaan mahdollisia kauppaan kohdistuvia haittavaikutuksia komissio ottaa huomioon, onko tuen ehtona tuotantotoiminnan tai tuensaajan muun toiminnan siirtäminen ETA-sopimuksen toisen sopimuspuolen alueelta tuen myöntävän jäsenvaltion alueelle. Tällainen ehto näyttäisi olevan haitallinen sisämarkkinoiden kannalta riippumatta siitä, montako työpaikkaa tuensaajan ensimmäisessä sijoittautumispaikassa ETA:n alueella tosiasiassa menetettiin. Lisäksi sitä tuskin voitaisiin kompensoida millään myönteisillä vaikutuksilla.

4.3.   Avoimuus

| 48. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat tiedot julkaistaan komission avoimuusmoduulissa tai kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:






  (a) | yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen; |
| --- | --- | --- |

48.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat tiedot julkaistaan komission avoimuusmoduulissa tai kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:

(a)

yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen;

| (b) | tuen myöntävän viranomaisen nimi tai myöntävien viranomaisten nimet; |
| --- | --- |

(b)

tuen myöntävän viranomaisen nimi tai myöntävien viranomaisten nimet;

| (c) | kunkin tuensaajan nimi ja tunniste, lukuun ottamatta liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja edellyttäen, että komissio antaa suostumuksensa salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä annetun komission tiedonannon (35) mukaisesti; |
| --- | --- |

(c)

kunkin tuensaajan nimi ja tunniste, lukuun ottamatta liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja edellyttäen, että komissio antaa suostumuksensa salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä annetun komission tiedonannon (35) mukaisesti;

| (d) | tukiväline (36), tukiosuus ja, jos eri kuin edellä, kullekin tuensaajalle myönnetyn tuen nimellismäärä kansallisena valuuttana ilmaistuna; |
| --- | --- |

(d)

tukiväline (36), tukiosuus ja, jos eri kuin edellä, kullekin tuensaajalle myönnetyn tuen nimellismäärä kansallisena valuuttana ilmaistuna;

| (e) | tuen myöntämispäivä ja julkaisupäivä; |
| --- | --- |

(e)

tuen myöntämispäivä ja julkaisupäivä;

| (f) | tuensaajan tyyppi (pk-yritys / suuryritys / uusyritys); |
| --- | --- |

(f)

tuensaajan tyyppi (pk-yritys / suuryritys / uusyritys);

| (g) | alue, jolla tuensaaja sijaitsee (NUTS II-tasolla tai alemmalla); |
| --- | --- |

(g)

alue, jolla tuensaaja sijaitsee (NUTS II-tasolla tai alemmalla);

| (h) | pääasiallinen toimiala, jolla tuensaaja harjoittaa toimintaa (NACE-kolminumerotasolla); |
| --- | --- |

(h)

pääasiallinen toimiala, jolla tuensaaja harjoittaa toimintaa (NACE-kolminumerotasolla);

| (i) | tuen tarkoitus. |
| --- | --- |

(i)

tuen tarkoitus.

| 49. | Tietojen julkaisemisvelvollisuus koskee yli 100 000 euron suuruisia yksittäisiä tukia. Tällaiset tiedot on julkaistava tuen myöntämispäätöksen tekemisen jälkeen, ne on säilytettävä vähintään 10 vuoden ajan ja niiden oltava rajoituksetta yleisön saatavilla (37). |
| --- | --- |

49.

Tietojen julkaisemisvelvollisuus koskee yli 100 000 euron suuruisia yksittäisiä tukia. Tällaiset tiedot on julkaistava tuen myöntämispäätöksen tekemisen jälkeen, ne on säilytettävä vähintään 10 vuoden ajan ja niiden oltava rajoituksetta yleisön saatavilla (37).

5.   ILMOITTAMINEN, RAPORTOINTI JA SOVELTAMINEN

5.1.   Ilmoitusvelvollisuus

| 50. | Perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle etukäteen, jos ne aikovat myöntää tai muuttaa valtiontukea, mukaan lukien tukea Euroopan yhteistä etua koskevalle tärkeälle hankkeelle. |
| --- | --- |

50.

Perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle etukäteen, jos ne aikovat myöntää tai muuttaa valtiontukea, mukaan lukien tukea Euroopan yhteistä etua koskevalle tärkeälle hankkeelle.

| 51. | Jäsenvaltioita, jotka osallistuvat samaan Euroopan yhteistä etua koskevaan tärkeään hankkeeseen, pyydetään mahdollisuuksien mukaan toimittamaan komissiolle yhteinen ilmoitus, mukaan lukien yhteinen teksti, jossa kuvataan asianomaista hanketta ja osoitetaan sen tukikelpoisuus. |
| --- | --- |

51.

Jäsenvaltioita, jotka osallistuvat samaan Euroopan yhteistä etua koskevaan tärkeään hankkeeseen, pyydetään mahdollisuuksien mukaan toimittamaan komissiolle yhteinen ilmoitus, mukaan lukien yhteinen teksti, jossa kuvataan asianomaista hanketta ja osoitetaan sen tukikelpoisuus.

5.2.   Jälkiarviointi ja raportointi

| 52. | Hankkeen toteuttaminen edellyttää säännöllistä raportointia. Komissio voi tarvittaessa pyytää jälkiarvioinnin suorittamista. |
| --- | --- |

52.

Hankkeen toteuttaminen edellyttää säännöllistä raportointia. Komissio voi tarvittaessa pyytää jälkiarvioinnin suorittamista.

5.3.   Soveltaminen

| 53. | Komissio soveltaa tässä tiedonannossa määriteltyjä periaatteita 1. tammikuuta 2022 alkaen. |
| --- | --- |

53.

Komissio soveltaa tässä tiedonannossa määriteltyjä periaatteita 1. tammikuuta 2022 alkaen.

| 54. | Se soveltaa niitä kaikkiin ilmoitettuihin tukihankkeisiin, joista se tekee päätöksen tiedonannon 1. tammikuuta 2022 tai sen jälkeen, vaikka kyseisistä hankkeista olisi ilmoitettu sille jo ennen kyseistä päivää. |
| --- | --- |

54.

Se soveltaa niitä kaikkiin ilmoitettuihin tukihankkeisiin, joista se tekee päätöksen tiedonannon 1. tammikuuta 2022 tai sen jälkeen, vaikka kyseisistä hankkeista olisi ilmoitettu sille jo ennen kyseistä päivää.

| 55. | Kuten komission ilmoituksessa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (38) todetaan, komissio soveltaa ilmoittamattoman tuen tapauksessa tässä tiedonannossa määriteltyjä periaatteita, jos tuki on myönnetty 1. tammikuuta 2022 tai sen jälkeen, ja kaikissa muissa tapauksissa sääntöjä, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana. |
| --- | --- |

55.

Kuten komission ilmoituksessa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (38) todetaan, komissio soveltaa ilmoittamattoman tuen tapauksessa tässä tiedonannossa määriteltyjä periaatteita, jos tuki on myönnetty 1. tammikuuta 2022 tai sen jälkeen, ja kaikissa muissa tapauksissa sääntöjä, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana.

---

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (COM(2019) 640 final, 11. joulukuuta 2019).

(2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa (COM(2020) 67 final, 19. helmikuuta 2020).

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – 2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten (COM(2021), 118 final, 9. maaliskuuta 2021).

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan uusi teollisuusstrategia (COM(2020) 102 final, 10. maaliskuuta 2020).

(5)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten (COM(2021) 350 final, 5. toukokuuta 2021).

(6)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan datastrategia (COM(2020) 66 final, 19. helmikuuta 2020).

(7)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle (COM(2020) 456 final, 27. toukokuuta 2020).

(8)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten (COM(2020) 103 final, 10. maaliskuuta 2020).

(9)  Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1). Kyseisten suuntaviivojen 23 kohdassa todetaan seuraavaa: koska vaikeuksissa olevan yrityksen olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida katsoa asianmukaiseksi välineeksi edistämään muita julkisen politiikan tavoitteita kunnes sen elinkelpoisuus on varmistettu.

(10)  Komission tiedonanto - Tilapäiset puitteet valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa (EUVL C 91 I, 20.3.2020, s. 1), ja sen muutokset.

(11)  Ks. esim. asia C-156/98 Saksa v. komissio [2000] ECLI:EU:C:2000:467, 78 kohta, ja asia C-333/07 Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne [2008] ECLI:EU:C:2008:764, 94–116 kohta.

(12)  Kun kahta tai useampaa tutkimus- ja kehityshanketta ei voida selvästi erottaa toisistaan ja erityisesti jos niiden teknologisen menestymisen todennäköisyys on toisistaan riippuvainen, ne on katsottava yhdeksi hankkeeksi.

(13)  Jäljempänä yksittäisestä hankkeesta ja integroidusta hankkeesta käytetään nimitystä ”hanke”.

(14)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan terveysunionin rakentaminen – valmius ja muutosjoustavuus (COM(2020) 724 final, 11. marraskuuta 2020).

(15)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten (COM(2020) 628 final, 30. syyskuuta 2020).

(16)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta (COM(2020) 98 final, 11. maaliskuuta 2020).

(17)  Pienempi määrä jäsenvaltioita, joita on kuitenkin oltava vähintään kaksi, voi poikkeuksellisesti olla perusteltavissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Näin on esimerkiksi silloin, kun hanke koskee yhteenliitettyjä tutkimusinfrastruktuureja, TEN-E- ja TEN-T-hankkeita, jotka ovat pohjimmiltaan kansainvälisesti merkittäviä, koska ne kuuluvat fyysisesti yhteenliitettyyn rajat ylittävään verkkoon tai ovat olennaisen tärkeitä rajat ylittävän liikenteen ohjauksen ja yhteentoimivuuden parantamiseksi, tai kun hanke rahoitetaan EU:n varoista ja jäsenvaltioiden yhteistyötä koskevissa lakisääteisissä säännöissä vaaditaan pienempää määrää osallistuvia jäsenvaltioita. Hankkeet on kuitenkin kaikissa tapauksissa suunniteltava avoimella tavalla kohdan 17 mukaisesti.

(18)  Pelkästään se, että hankkeen toteuttavat eri maissa sijaitsevat yritykset tai että tutkimusinfrastruktuuri on myöhemmin eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten käytössä, ei riitä hankkeen luokittelemiseksi Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi. Unionin tuomioistuin on vahvistanut komission näkemyksen, jonka mukaan hankkeen voidaan kuvailla koskevan Euroopan yhteistä etua sovellettaessa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa, kun se on osa jäsenvaltioiden välistä eurooppalaista ohjelmaa, jota useiden jäsenvaltioiden hallitukset tukevat yhdessä, tai kun se on seurausta useiden jäsenvaltioiden yhdenmukaistetusta toiminnasta yhteisen uhan torjumiseksi. Yhdistetyt asiat C-62/87 ja 72/87 Exécutif regional wallon ja SA Glaverbel v. komissio [1988] ECLI:EU:C:1988:132, 22 kohta.

(19)  Arvioidessaan osarahoituksen laajuutta komissio ottaa huomioon tiettyjen alojen ja pk-yritysten erityispiirteet. Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi katsoa, että tuki on perusteltu, vaikka tuensaajan merkittävä osarahoitusosuus puuttuu.

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13). Toimenpiteissä, jotka ovat samanlaisia kuin neuvoston hyväksymissä elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olevat toimenpiteet, ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamista koskevan edellytyksen katsotaan täyttyvän, koska tämä on jo tarkistettu niiden osalta.

(21)  Unionin toimielinten, virastojen, yhteisyritysten tai muiden EU:n elinten keskitetysti hallinnoima unionin rahoitus, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltion määräysvaltaan, ei ole valtiontukea. Valtiontukeen voidaan yhdistää jostakin unionin rahastosta myönnettävää rahoitusta, jos kohdassa 35 esitetty edellytys täyttyy.

(22)  Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden osuus sekä maa-alueet on laskettava markkinahintaan.

(23)  Tämä voi tarvittaessa, kattaa asteittaisen edistymisen kohti kehityksen viimeisintä tasoa siinä määrin kuin osallistuvassa hankkeessa pyritään selkeästi ja uskottavasti kehityksen viimeisintä tasoa pidemmälle ja kuvataan, miten tämä tavoite saavutetaan.

(24)  Testausvaiheeseen liittyvä vähäinen myynti, jos se on tarpeellinen asianomaisella sektorilla, mukaan lukien näytekappale-, palaute- tai sertifiointitarkoituksessa tehtävä myynti, jätetään ”kaupallisen toiminnan” käsitteen ulkopuolelle.

(25)  Unionin tuomioistuimen mukaan komissiolla on harkintavalta Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa. Yhdistetyt asiat C-62/87 ja 72/87 Exécutif regional wallon ja SA Glaverbel v. komissio [1988] ECLI:EU:C:1988:132, 21 kohta.

(26)  Tukihakemus on tehtävä ennen töiden aloittamista eli joko ennen investoinnin rakennustöiden aloittamista tai ennen ensimmäistä vakaata sitoumusta tilata laitteita tai muuta sitoumusta, joka tekee investoinnista peruuttamattoman, riippuen siitä, kumpi on ajallisesti ensimmäinen. Maan ostoa ja valmistelutöitä, kuten lupien hankkimista ja alustavien toteutettavuustutkimusten tekemistä, ei katsota töiden alkamiseksi.

(27)  Pk-yritysten hankkeissa vaihtoehtoisen skenaarion voi muodostaa se, että ei ole olemassa vaihtoehtoista hanketta, kuten kohdassa 32 mainitaan.

(28)  Jos toimitettuihin tietoihin sovelletaan salassapitovelvollisuutta, niitä on käsiteltävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9) 30 artiklan mukaisesti.

(29)  Jos kyseessä on integroitu hanke, tukikelpoiset kustannukset on esitettävä kunkin yksittäisen hankkeen tasolla.

(30)  Pk-yritysten toteuttamiin hankkeisiin sovelletaan takaisinperintäjärjestelyä vain poikkeustapauksissa, missä yhteydessä huomioon olisi otettava erityisesti tällaisiin hankkeisiin ilmoitettu tuen määrä..

(31)  Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9) 25 artikla.

(32)  Takauksina myönnetyt tuet on rajattava ajallisesti, ja lainojen muodossa myönnettyihin tukiin on sovellettava takaisinmaksuaikoja.

(33)  Epäselvyyksien välttämiseksi on todettava, että pilottituotantolinjoja ei katsota infrastruktuureiksi.

(34)  Kun hankkeessa on kyse energiainfrastruktuurista, siihen on sovellettava tariffisääntelyä ja verkkoonpääsyn sääntelyä sekä tilaajayhteyksien eriyttämistä koskevia vaatimuksia sisämarkkinalainsäädännössä edellytetyllä tavalla.

(35)  C(2003) 4582 (EUVL C 297, 9.12.2003, s. 6).

(36)  Avustus / korkotuki; laina / takaisinmaksettavat ennakot / takaisinmaksettava avustus; takaus; veroetuus tai verovapautus; riskirahoitus; muu. Jos tuki myönnetään useammista tukivälineistä, on ilmoitettava välinekohtaiset tukimäärät.

(37)  Nämä tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa myöntämispäivästä. Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, jäsenvaltioiden on huolehdittava näiden tietojen julkaisemisesta jälkikäteen kuuden kuukauden kuluessa komission päätöksen päivämäärästä. Tietojen on oltava saatavilla sellaisessa muodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen, tietojen poiminnan ja julkaisemisen internetissä, esimerkiksi CSV- tai XML-muodossa.

(38)  Komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22).

---

LIITE

Tukikelpoiset kustannukset

| a) | Toteutettavuustutkimukset, mukaan lukien valmistelevat tekniset tutkimukset, ja hankkeen toteuttamisen edellyttämien lupien hankkimisesta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

a)

Toteutettavuustutkimukset, mukaan lukien valmistelevat tekniset tutkimukset, ja hankkeen toteuttamisen edellyttämien lupien hankkimisesta aiheutuvat kustannukset.

| b) | Välineiden ja laitteiden (mukaan lukien laitokset ja kuljetusajoneuvot) kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä hankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna. |
| --- | --- |

b)

Välineiden ja laitteiden (mukaan lukien laitokset ja kuljetusajoneuvot) kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä hankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna.

| c) | Rakennusten, infrastruktuurin ja maa-alueiden hankinnasta (tai rakentamisesta) aiheutuvat kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos nämä kustannukset määritetään suhteessa kaupalliseen luovutusarvoon tai todella aiheutuneisiin pääomakustannuksiin poistokustannusten sijasta, maa-alueen, rakennuksen tai infrastruktuurin jäännösarvo olisi vähennettävä rahoitusvajeesta joko etukäteen tai jälkikäteen. |
| --- | --- |

c)

Rakennusten, infrastruktuurin ja maa-alueiden hankinnasta (tai rakentamisesta) aiheutuvat kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos nämä kustannukset määritetään suhteessa kaupalliseen luovutusarvoon tai todella aiheutuneisiin pääomakustannuksiin poistokustannusten sijasta, maa-alueen, rakennuksen tai infrastruktuurin jäännösarvo olisi vähennettävä rahoitusvajeesta joko etukäteen tai jälkikäteen.

| d) | Kustannukset, joita aiheutuu hankkeen kannalta välttämättömistä muista materiaaleista, tarvikkeista ja muista vastaavista tuotteista. |
| --- | --- |

d)

Kustannukset, joita aiheutuu hankkeen kannalta välttämättömistä muista materiaaleista, tarvikkeista ja muista vastaavista tuotteista.

| e) | Patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankinnasta, voimaansaattamisesta ja puolustamisesta aiheutuvat kustannukset. Ulkopuolisista lähteistä markkinaehdoin ostetun tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, tietämyksen ja patenttien kustannukset sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan hanketta varten. |
| --- | --- |

e)

Patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankinnasta, voimaansaattamisesta ja puolustamisesta aiheutuvat kustannukset. Ulkopuolisista lähteistä markkinaehdoin ostetun tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, tietämyksen ja patenttien kustannukset sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan hanketta varten.

| f) | T&K&I-toiminnoista, myös ensimmäiseen teolliseen hyödyntämiseen liittyvistä T&K&I-toiminnoista, suoraan aiheutuvat henkilöstö- ja hallintokustannukset (mukaan lukien yleiskustannukset), tai infrastruktuurihankkeessa infrastruktuurin rakentamisen aikaiset henkilöstö- ja hallintokustannukset. |
| --- | --- |

f)

T&K&I-toiminnoista, myös ensimmäiseen teolliseen hyödyntämiseen liittyvistä T&K&I-toiminnoista, suoraan aiheutuvat henkilöstö- ja hallintokustannukset (mukaan lukien yleiskustannukset), tai infrastruktuurihankkeessa infrastruktuurin rakentamisen aikaiset henkilöstö- ja hallintokustannukset.

| g) | Kun on kyse tuesta ensimmäistä teollista hyödyntämistä koskevalle hankkeelle, pääoma- ja toimintamenot siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa, kunhan teollinen hyödyntäminen on jatkoa T&K&I-toiminnalle ja siihen itseensä sisältyy tärkeä T&K&I-komponentti, joka muodostaa olennaisen ja välttämättömän osan hankkeen menestyksekästä täytäntöönpanoa. Toimintamenojen on liityttävä hankkeen tällaiseen komponenttiin. |
| --- | --- |

g)

Kun on kyse tuesta ensimmäistä teollista hyödyntämistä koskevalle hankkeelle, pääoma- ja toimintamenot siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa, kunhan teollinen hyödyntäminen on jatkoa T&K&I-toiminnalle ja siihen itseensä sisältyy tärkeä T&K&I-komponentti, joka muodostaa olennaisen ja välttämättömän osan hankkeen menestyksekästä täytäntöönpanoa. Toimintamenojen on liityttävä hankkeen tällaiseen komponenttiin.

| h) | Muita perusteltuja kustannuksia voidaan hyväksyä, jos ne liittyvät erottamattomasti hankkeen toteuttamiseen, lukuun ottamatta toimintakustannuksia, jotka eivät kuulu kohdan g soveltamisalaan. |
| --- | --- |

h)

Muita perusteltuja kustannuksia voidaan hyväksyä, jos ne liittyvät erottamattomasti hankkeen toteuttamiseen, lukuun ottamatta toimintakustannuksia, jotka eivät kuulu kohdan g soveltamisalaan.

---

| 30.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 528/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 528/19

---

KOMISSION TIEDONANTO

Tarkistettu OHJEASIAKIRJA

Norsunluukauppaa koskevat EU:n säännöt

(2021/C 528/03)

Sisällysluettelo

| 1. | Johdanto ja termien sanasto | 20 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Tausta | 20 |
| --- | --- | --- |

2.

| a) | Norsunluun kauppaa sääntelevä kansainvälinen ja EU:n oikeus | 20 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan vastaiset EU:n aloitteet, jotka vaikuttavat EU:n sisäiseen norsunluukauppaan ja norsunluun jälleenvientiin | 22 |
| --- | --- | --- |

b)

| 3. | Tämän asiakirjan status | 22 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Suositusten perustelut ja yhteenveto | 23 |
| --- | --- | --- |

4.

| a) | Jälleenvienti EU:sta | 23 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | EU sisäinen norsunluukauppa | 24 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Tuonti Euroopan unioniin | 24 |
| --- | --- | --- |

c)

| 5. | Norsunluun jälleenvientiä koskevien EU:n sääntöjen tulkinta | 24 |
| --- | --- | --- |

5.

| a) | Käsittelemättömän norsunluun jälleenvienti | 25 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Käsitellyn norsunluun jälleenvienti | 25 |
| --- | --- | --- |

b)

| 6. | EU:n sisäistä norsunluukauppaa koskevien EU:n sääntöjen tulkinta | 27 |
| --- | --- | --- |

6.

| a) | Erityisohjeet käsittelemättömällä norsunluulla käytävää EU:n sisäistä kauppaa varten | 27 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Erityisohjeet käsitellyllä norsunluulla käytävää EU:n sisäistä kauppaa varten | 28 |
| --- | --- | --- |

b)

| 7. | Norsunluun tuontia koskevien EU:n sääntöjen tulkinta | 29 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Koordinointi EU:n jäsenvaltioiden sisällä ja välillä sekä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa | 30 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Tiivistelmä norsunluun kauppaa säätelevästä EU:n järjestelmästä | 30 |
| --- | --- | --- |

9.

| Liite I – Näyttö laillisesta hankinnasta | 32 |
| --- | --- |

| Liite II – Merkinnät, rekisteröinti ja muut vaatimukset todistusten myöntämisen yhteydessä | 34 |
| --- | --- |

1.   Johdanto ja termit

Tämän ohjeasiakirjan tarkoituksena on tulkita neuvoston asetusta (EY) N:o 338/97 (1) (perusasetus) ja komission asetusta (EY) N:o 865/2006 (2). Näissä ohjeissa suositellaan, että jäsenvaltiot

| a) | keskeyttävät käsittelemätöntä norsunluuta olevien tuotteiden (jälleen)viennin ja tuonnin; |
| --- | --- |

a)

keskeyttävät käsittelemätöntä norsunluuta olevien tuotteiden (jälleen)viennin ja tuonnin;

| b) | keskeyttävät käsittelemättömällä norsunluulla käytävän EU:n sisäisen kaupan, lukuun ottamatta vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien soittimien ja vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevien kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittävien antiikkiesineiden korjausta; |
| --- | --- |

b)

keskeyttävät käsittelemättömällä norsunluulla käytävän EU:n sisäisen kaupan, lukuun ottamatta vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien soittimien ja vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevien kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittävien antiikkiesineiden korjausta;

| c) | keskeyttävät EU:n sisäisen kaupan, jota käydään vuoden 1947 jälkeiseltä ajalta peräisin olevilla esineiksi muokatuilla yksilöillä, lukuun ottamatta vuotta 1975 edeltävältä kaudelta peräisin olevia soittimia; |
| --- | --- |

c)

keskeyttävät EU:n sisäisen kaupan, jota käydään vuoden 1947 jälkeiseltä ajalta peräisin olevilla esineiksi muokatuilla yksilöillä, lukuun ottamatta vuotta 1975 edeltävältä kaudelta peräisin olevia soittimia;

| d) | sallivat esineiksi muokatun norsunluun tuonnin ja (jälleen)viennin ainoastaan, kun kyse on vuotta 1975 edeltävältä kaudelta peräisin olevista soittimista ja vuotta 1947 edeltävältä kaudelta peräisin olevista museoihin myydyistä kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittävistä antiikkiesineistä, ja |
| --- | --- |

d)

sallivat esineiksi muokatun norsunluun tuonnin ja (jälleen)viennin ainoastaan, kun kyse on vuotta 1975 edeltävältä kaudelta peräisin olevista soittimista ja vuotta 1947 edeltävältä kaudelta peräisin olevista museoihin myydyistä kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittävistä antiikkiesineistä, ja

| e) | varmistavat EU:n lainsäädännön tiukan tulkinnan kaupassa, joka on edelleen sallittua. |
| --- | --- |

e)

varmistavat EU:n lainsäädännön tiukan tulkinnan kaupassa, joka on edelleen sallittua.

Tätä ohjeasiakirjaa olisi luettava yhdessä komission asetusta (EY) N:o 865/2006 (3) muuttavan komission asetuksen (EU) N:o 2021/2280 kanssa.

Tämän ohjeasiakirjan tarkoituksia varten käytetään erityisessä merkityksessä seuraavia termejä:

| — | norsunluu: yksinomaan norsuista peräisin oleva norsunluu; |
| --- | --- |

—

norsunluu: yksinomaan norsuista peräisin oleva norsunluu;

| — | vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleva soitin: soitin, joka sisältää laillisesti hankittua vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevaa norsunluuta ja jota esittävä taiteilija käyttää tai on viime aikoihin asti käyttänyt ja joka siten ei ole pelkästään koriste-esine. CITES-yleissopimusta on sovellettu afrikannorsuihin 26. helmikuuta 1976 alkaen ja aasiannorsuihin 1. heinäkuuta 1975 alkaen. Yksinkertaisuuden vuoksi tässä ohjeasiakirjassa käytetään viitteenä ainoastaan aikaisempaa päivämäärää (1975). |
| --- | --- |

—

vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleva soitin: soitin, joka sisältää laillisesti hankittua vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevaa norsunluuta ja jota esittävä taiteilija käyttää tai on viime aikoihin asti käyttänyt ja joka siten ei ole pelkästään koriste-esine. CITES-yleissopimusta on sovellettu afrikannorsuihin 26. helmikuuta 1976 alkaen ja aasiannorsuihin 1. heinäkuuta 1975 alkaen. Yksinkertaisuuden vuoksi tässä ohjeasiakirjassa käytetään viitteenä ainoastaan aikaisempaa päivämäärää (1975).

| — | vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva antiikkiesine: norsunluuta sisältävä tuote, joka vastaa perusasetuksen 2 artiklan w alakohdassa olevaa määritelmää ”yli viisikymmentä vuotta aikaisemmin hankitut esineeksi muokatut yksilöt”; |
| --- | --- |

—

vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva antiikkiesine: norsunluuta sisältävä tuote, joka vastaa perusasetuksen 2 artiklan w alakohdassa olevaa määritelmää ”yli viisikymmentä vuotta aikaisemmin hankitut esineeksi muokatut yksilöt”;

| — | museo: ”voittoa tavoittelematon ja pysyvä, yhteiskuntaa ja sen kehittämistä palveleva laitos, joka on yleisölle avoin ja joka hankkii, säilyttää, tutkii ja asettaa näytteille tutkimus-, koulutus- ja virkistystarkoituksessa aineellista ja aineetonta perintöä ihmisistä ja heidän ympäristöstään ja tiedottaa niistä” (4) |
| --- | --- |

—

museo: ”voittoa tavoittelematon ja pysyvä, yhteiskuntaa ja sen kehittämistä palveleva laitos, joka on yleisölle avoin ja joka hankkii, säilyttää, tutkii ja asettaa näytteille tutkimus-, koulutus- ja virkistystarkoituksessa aineellista ja aineetonta perintöä ihmisistä ja heidän ympäristöstään ja tiedottaa niistä” (4)

2.   Tausta

a)   
  Norsunluun kauppaa sääntelevä kansainvälinen ja EU:n oikeus

Sekä afrikannorsu Loxodonta africana että aasiannorsu Elephas maximus mainitaan luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevassa yleissopimuksessa (CITES). CITES-sopimuksella on 183 osapuolta, joihin kuuluvat myös EU ja EU:n kaikki jäsenvaltiot.

Voimassa olevien CITES-sääntöjen mukaan norsunluun kansainvälinen kauppa (5) on kielletty tiukasti rajattuja poikkeuksia lukuun ottamatta (poikkeukset koskevat etenkin tuotteita, jotka on hankittu ennen kuin CITES-määräyksiä alettiin soveltaa norsunluuhun). CITES-sopimuksella ei kuitenkaan säännellä norsunluun kotimaankauppaa.

EU panee CITES-sopimuksen täytäntöön perusasetuksella ja siihen liittyvillä komission asetuksilla (luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevat EU:n asetukset). EU on ottanut käyttöön norsunluun (kuten muidenkin perusasetuksen liitteessä A lueteltujen lajien) osalta lisätoimenpiteitä, jotka ovat CITES-määräyksiä tiukempia.

EU:ssa tiukasti luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevilla EU:n asetuksilla. EU:hun tai EU:sta suuntautuva tai EU:n sisällä käytävä norsunluun kauppa kaupallisiin tarkoituksiin on yleisesti kielletty.

Kansalliset viranomaiset voivat kuitenkin sallia norsunluun kaupan kaupallisiin tarkoituksiin seuraavin edellytyksin:

| — | norsunluuesineiden jälleenvienti voidaan sallia, jos esineet on hankittu ennen päivämäärää, josta alkaen niihin on sovellettu CITES-sopimusta (afrikannorsu 26. helmikuuta 1976 ja aasiannorsu 1. heinäkuuta 1975). |
| --- | --- |

—

norsunluuesineiden jälleenvienti voidaan sallia, jos esineet on hankittu ennen päivämäärää, josta alkaen niihin on sovellettu CITES-sopimusta (afrikannorsu 26. helmikuuta 1976 ja aasiannorsu 1. heinäkuuta 1975).

| — | EU:n sisäinen norsunluuesineiden kauppa voidaan sallia, jos tuotteet on tuotu EU:hun ennen kuin kyseessä olevat norsulajit lisättiin CITES-sopimuksen liitteeseen I (afrikannorsu 18. tammikuuta 1990 ja aasiannorsu 1. heinäkuuta 1975) (6). Edellytyksenä on, että EU:n jäsenvaltio, jossa kyseinen esine tarjotaan myyntiin ensimmäistä kertaa, on antanut kyseistä tarkoitusta varten todistuksen; |
| --- | --- |

—

EU:n sisäinen norsunluuesineiden kauppa voidaan sallia, jos tuotteet on tuotu EU:hun ennen kuin kyseessä olevat norsulajit lisättiin CITES-sopimuksen liitteeseen I (afrikannorsu 18. tammikuuta 1990 ja aasiannorsu 1. heinäkuuta 1975) (6). Edellytyksenä on, että EU:n jäsenvaltio, jossa kyseinen esine tarjotaan myyntiin ensimmäistä kertaa, on antanut kyseistä tarkoitusta varten todistuksen;

| — | vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevien esineiden tuonti sekä vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien laillisesti hankittujen esineiden (jotka on laillisesti tuotu EU:hun tätä ennen) jälleentuonti voidaan sallia. |
| --- | --- |

—

vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevien esineiden tuonti sekä vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien laillisesti hankittujen esineiden (jotka on laillisesti tuotu EU:hun tätä ennen) jälleentuonti voidaan sallia.

Norsujen salametsästys ja norsunluukauppa, joihin on syynä kysyntä Aasiassa, pysyvät vaarallisen korkeilla tasoilla

Norsujen salametsästys on hiljattain saavuttanut ennennäkemättömän tason. Tämä on johtanut afrikannorsun populaatioiden pienenemiseen laajalti (7).

CITES-ohjelma MIKE (8), jolla pyritään torjumaan norsujen laitonta tappamista, osoittaa, että laittomasti tapettujen norsujen osuus (PIKE) nousi tasaisesti vuodesta 2006. Huippu nähtiin vuonna 2011, ja vuosina 2011– 2019 suuntaus oli aleneva. Tämän perusteella salametsästyksen määrä olisi laskenut, mutta on tarkasti seurattava, jatkuuko laskusuuntaus. Lisäksi on todettava, että laittoman norsunluukaupan väheneminen on yhteydessä norsupopulaatioiden yleiseen pienentymiseen Afrikassa (9). Vaikka PIKE-arvioiden mukaan norsujen salametsästys on yleisesti vähentynyt Afrikassa vuodesta 2011, alueelliset erot ovat edelleen merkittäviä, ja afrikannorsujen salametsästyksen kokonaismäärät ovat edelleen huolestuttavia.

Laitonta norsunluukauppaa käydään edelleen suuressa määrin, vaikka vuoden 2020 World Wildlife Crime Report -raportin (10) mukaan norsunluun hinnat laskevat tasaisesti. Norsujen kauppaa koskevaan tietojärjestelmään (ETIS) (11) perustuvan raportin mukaan noin 8 000:ssa norsunluun takavarikoissa oli vuosina 2012–2017 kyse noin 280 tonnista norsunluuta maailmanlaajuisesti. ETIS-tiedot osoittavat myös, että kiinalaisten omistuksessa oleva norsunluun käsittelytoiminta on lisääntynyt Afrikassa. Toiminta liittyy tuotteiden vientiin Aasian markkinoille (12). Tähän liittyen neljässä Afrikan maassa on todettu ainakin 24 tapausta, joissa vuonna 2017 siirrettiin 1,11 tonnia käsiteltyä norsunluuta Afrikasta Aasiaan (13). Näin suurten norsunluumäärien siirrot osoittavat, että kansainvälisten järjestäytyneiden rikollisverkostojen osallisuus on lisääntynyt.

Kansainväliset toimet

Norsujen salametsästyksen ja norsunluun laittoman kaupan aiheuttamien haasteiden johdosta kansainvälinen yhteisö on tehnyt useita sitoumuksia YK:n yleiskokouksen ja YK:n ympäristökokouksen päätöslauselmien kautta sekä useissa korkean tason konferensseissa.

CITES-sopimuksen osapuolten 17. konferenssissa (CITES CoP17) lokakuussa 2016 hyväksyttiin useita toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan norsujen salametsästyksen ja norsunluun laittoman kaupan torjumista koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa, vähentämään laittoman norsunluun kysyntää ja tehostamaan kotimarkkinoilla olevan norsunluun laillisuuden valvontaa. Norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevassa CITES-päätöslauselmassa 10.10 (Rev. CoP18) kehotetaan CITES-osapuolia ottamaan käyttöön kattavat sisäiset lainsäädäntö-, sääntely-, täytäntöönpano- ja muut toimenpiteet norsunluun kauppaa ja kotimarkkinoita varten. Päätöslauselmassa suositetaan myös, ”että kaikki osapuolet ja muut kuin osapuolet, joiden lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella on salametsästykseen tai laittomaan kauppaa liittyvät norsunluun kotimarkkinat, toteuttavat kiireellisesti lainsäädäntö-, sääntely-, täytäntöönpanotoimenpiteitä kotimarkkinoidensa sulkemiseksi käsittelemättömän ja käsitellyn norsunluun kaupalta” ja myönnetään, että ”joillekin tuotteille voidaan taata rajoitettu vapautus markkinoiden sulkemisesta; vapautukset eivät kuitenkaan saa edistää salametsästystä tai laitonta kauppaa,”

EU:ta, kuten muitakin osapuolia, pyydetään myös raportoimaan pysyvälle komitealle ja osapuolten konferenssille toimenpiteistä, joita on toteutettu sen varmistamiseksi, että sen kotimarkkinat eivät osaltaan ole syynä salametsästyksen ja laittoman kaupan nykyisiin määriin.

EU:sta peräisin olevan norsunluun laillinen kauppa on vähentynyt

Sekä käsittelemättömän että käsitellyn norsunluun kaupallinen jälleenvienti, jota harjoitettiin EU:sta perusasetuksen mukaisesti (”laillinen jälleenvienti”), lisääntyi huomattavasti vuoteen 2015 saakka.

Sen jälkeen kun tämän ohjeasiakirjan edellinen versio (14) hyväksyttiin heinäkuussa 2017, käsittelemättömän norsunluun jälleenvienti on keskeytetty, mikä on johtanut norsunluun syöksyhampaiden jälleenviennin vähenemiseen jo ennen kiellon voimaantuloa (420 syöksyhammasta jälleenvietiin vuonna 2016, 101 vuonna 2017).

Myös laillisen käsitellyn norsunluun kaupallinen jälleenvienti väheni vuodesta 2016. EU:n jäsenvaltioiden myöntämien jälleenvientitodistusten määrä on laskenut keskimäärin 470:stä vuosina 2012–2015 280:een vuosina 2016–2018.

b)   
  Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan vastaiset EU:n aloitteet, jotka vaikuttavat EU:n sisäiseen norsunluukauppaan ja norsunluun jälleenvientiin

Tiedonannossa EU:n toimintasuunnitelmasta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi (15) kehotetaan EU:ta ja sen jäsenvaltioita panemaan täytäntöön kattava strategia luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi (16). Tiedonannon mukaan (toimessa 2 ”rajoitetaan norsunluun kauppaa entisestään EU:ssa ja EU:sta”) Euroopan komissio antaa vuoden 2016 loppuun mennessä suuntaviivat, joilla ”varmistetaan EU-sääntöjen yhdenmukainen tulkinta tavoitteena keskeyttää yleissopimuksen voimaantuloa edeltävältä ajalta peräisin olevan käsittelemättömän norsunluun vienti ja taata, että EU:ssa käydään kauppaa ainoastaan laillisilla vanhoilla norsunluutuotteilla”. Tiedonannosta kesäkuussa 2016 antamissaan päätelmissä Euroopan unionin neuvosto ”kehottaa jäsenvaltioita erityisesti olemaan myöntämättä vienti- tai jälleenvientiasiakirjoja yleissopimuksen voimaantuloa edeltävältä ajalta peräisin olevalle käsittelemättömälle norsunluulle EU:n suuntaviivojen perusteella ja harkitsemaan muitakin toimenpiteitä norsunluun kaupan pysäyttämiseksi”.

Komissio hyväksyi toukokuussa 2017 ohjeasiakirjan vastauksena näihin kehotuksiin. Tällä ohjeasiakirjalla päivitetään ja korvataan vuoden 2017 versio, ja se on osa sitoumusta, jonka komission esitti EU:n biodiversiteettistrategiassa ja jonka mukaan tiukennetaan edelleen EU:n sääntöjä norsunluukaupasta (17).

3.   Tämän asiakirjan status

Tästä ohjeasiakirjasta keskusteltiin ja se laadittiin yhteistyössä jäsenvaltioiden edustajien kanssa toimivaltaisten CITES-hallintoviranomaisten asiantuntijaryhmässä.

Sen tarkoituksena on auttaa kansalaisia, yrityksiä ja kansallisia viranomaisia soveltamaan perusasetusta ja siihen liittyviä komission asetuksia. Tällä ohjeasiakirjalla ei korvata, täydennetä tai muuteta perusasetuksen tai sen täytäntöönpanoasetusten säännöksiä. Ohjeita ei myöskään tule tarkastella erillisenä vaan yhdessä lainsäädännön kanssa. Ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta tulkita virallisesti EU:n lainsäädäntöä.

Komissio ja mahdollisesti EU:n jäsenvaltiot julkaisevat näistä ohjeista sähköisen version.

Tässä asiakirjassa esitetyt suositukset on osoitettu jäsenvaltioille. Ne vastaavat edelleen ennalta varautumisen periaatetta ja pysyvät voimassa, ellei esiin tule uutta vakuuttavaa tieteellistä näyttöä, joka oikeuttaisi ohjeasiakirjan tarkistamisen asiantuntijaryhmää kuullen.

4.   Suositusten perustelut ja yhteenveto

Norsunluun jatkuvasti korkea kysyntä Aasiassa on yksi tärkeimmistä syistä siihen, että sekä norsujen salametsästystä että norsunluun laitonta kauppaa on nykyisin niin paljon. Viimeisimmät analyysit (MIKE ja ETIS, ks. 2 a jakso) ovat osoittaneet salametsästyksen vähentyneen hieman. Salametsästettyjen norsujen määrä on kuitenkin edelleen kestämätön monien Afrikan populaatioiden kannalta.

Vaikka yhtäkään EU:n jäsenvaltiota ei ole ETIS:n raporteissa yksilöity valtioiksi, jotka ovat osallisina norsunluun laittomassa kaupassa, EU:n olisi edelleen osaltaan vähennettävä riskiä siitä, että norsunluun kysyntä kasvaa.

Tällä ohjeasiakirjalla pyritään rajoittamaan edelleen mahdollisten riskialttiimpien esineiden ja tietyntyyppistä kauppaa ja sallimaan samalla rajoitettu ja hyvin valvottu kaupankäynti vähäriskisillä esineillä. Asiakirja perustuu ennalta varautuvaan lähestymistapaan EU:n sisäistä norsunluukauppaa koskevien sääntöjen täytäntöönpanossa. Niissä sovelletaan rajoituksia, jos on todennäköistä, että kaupan riski lisää norsunluun kysyntää ja laitonta norsunluukauppaa. Sen vuoksi EU:n sisäistä kauppaa tietyillä rajoitetuilla esinetyypeillä, joiden osalta norsunluun kysyntään tai norsujen laittomaan salametsästykseen liittyvä riski on vähäinen tai olematon, voidaan jatkaa luvanvaraisesti. Asiakirja myös auttaa kansalaisia ja yrityksiä ymmärtämään ja noudattamaan sääntöjä paremmin ja mahdollistaa tehokkaamman täytäntöönpanon valvonnan.

Asiakirjan eri jaksoissa käsitellään norsunluun jälleenvientiä EU:sta (5 jakso), EU:n sisäistä norsunluukauppaa (6 jakso), tuontia EU:n ulkopuolelta (7 jakso) sekä koordinointikysymyksiä (8 jakso).

Tämän jakson loppuosassa esitetään lisäperusteluja sille, että kuhunkin näistä kauppavirroista on puututtava, ja esitetään yhteenveto suosituksista jäsenvaltioille. Tämän asiakirjan loppuosassa (9 jakso) esitetään yhteenveto taulukkomuodossa.

a)   
  Jälleenvienti EU:sta

Käsittelemätön norsunluu (18) muodostaa suurimman osan laittomassa kansainvälisessä kaupassa liikkuvasta norsunluusta maailmanlaajuisesti. Tämä ilmenee CITES-osapuolten ETIS-järjestelmälle toimittamista tiedoista, joiden mukaan maailmanlaajuisesti selvästi suurin osa takavarikoidusta norsunluusta on laitonta käsittelemätöntä norsunluuta.

Käsittelemätön norsunluu on pääasiassa syöksyhampaita, joiden erottaminen toisistaan on vaikeaa. Riskit siitä, että käsittelemättömän norsunluun laillista jälleenvientiä käytetään naamioimaan käsittelemättömän norsunluun laitonta kauppaa, on suurempi kuin käsitellyn norsunluun osalta, huolimatta siitä, että syöksyhampailla voidaan käydä kauppaa laillisesti ainoastaan, jos ne on merkitty.

Keskeyttämällä käsittelemättömän norsunluun jälleenvienti EU:sta varmistetaan, ettei laillista alkuperää olevia syöksyhampaita sekoiteta laittomaan norsunluuhun, ja autetaan kohdemaita toteuttamaan toimenpiteitä norsunluun kysynnän vähentämiseksi, mikä on tärkeää, kun pyritään puuttumaan norsunluun laittomaan kauppaan ja norsujen salametsästykseen. Tällä on perusteltu käsittelemättömän norsunluun tosiasiallista kaupallisen jälleenviennin kieltoa, joka on ollut voimassa heinäkuusta 2017 lähtien (ks. 5 jakson a kohta).

Koska on viitteitä siitä, että myös esineiksi muokattu norsunluu on yhä enemmän mukana kansainvälisessä laittomassa norsunluukaupassa (19), käsitellyn norsunluun jälleenvientiin on tarpeen soveltaa lisärajoituksia. Vaikka EU:ssa ei ole merkkejä salametsästystä ja laitonta kauppaa edistävästä laillisesta toiminnasta, EU on sitoutunut minimoimaan riskin siitä, että EU:sta tuleva kansainvälinen kauppa ruokkisi norsunluun kysyntää ja siten lisäisi norsujen salametsästystä.

Sen vuoksi komission suosituksena on keskeyttää myös esineiksi muokattujen norsunluuyksilöiden jälleenvientitodistusten myöntäminen, lukuun ottamatta vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevia soittimia ja museoille myytyjä vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevia kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittäviä antiikkiesineitä (ks. tarkemmat tiedot poikkeuksista 5 artiklan b alakohdassa). Näitä poikkeuksia sovelletaan esineisiin, joiden arvo ei liity niiden sisältämään norsunluuhun. Lisäksi suositeltujen tarkastusten ansiosta on erittäin epätodennäköistä, että nämä poikkeukset lisäisivät norsujen salametsästystä tai norsunluun laitonta kauppaa, mutta poikkeuksilla edistetään tärkeiden taiteellisten, kulttuuristen tai historiallisten arvojen säilyttämistä.

b)   
  EU sisäinen norsunluukauppa

EU:n vastuulla on varmistaa, että norsunluun kaupallinen käyttö EU:ssa on tiukasti valvottua ja säänneltyä CITES-päätöslauselman 10.10 (Rev. CoP18) ja perusasetuksen mukaisesti.

Sen jälkeen, kun norsunluun kansainvälisen kaupan kieltämistä koskeva CITES-päätös tehtiin vuonna 1989, norsunluun kysyntä Euroopassa on vähentynyt huomattavasti. EU:n jäsenvaltioita ei ole CITES-sopimuksen puitteissa määritelty laitonta alkuperää olevan norsunluun tärkeiksi kohdemarkkinoiksi tai kauttakulkumaiksi. Suurin osa EU:n sisäisestä kaupasta koskee vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevia antiikkiesineitä.

EU:ssa on kuitenkin ollut joitakin norsunluuesineiden laittomaan kauppaan liittyviä tapauksia. Käsittelemättömän norsunluun kauppaan liittyy suurempi laittoman norsunluun kaupan riski kuin esineiksi muokattujen norsunluuyksilöiden kauppaan. Tämän vuoksi on perusteltua keskeyttää käsittelemättömän norsunluun kauppaa koskevien todistusten myöntäminen EU:ssa, lukuun ottamatta vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien soittimien korjausta tai vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevia kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittäviä antiikkiesineitä, jotka ovat museon tai julkisen laitoksen hallussa.

Lisäksi komissio suosittelee, että keskeytetään todistusten myöntäminen vuoden 1947 jälkeen hankituille esineiksi muokatuille yksilöille, lukuun ottamatta vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevia soittimia. Tämä rajoittaa esineiksi muokattujen yksilöiden sisäisen kaupan vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleviin antiikkiesineisiin ja vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleviin soittimiin.

Eri järjestelmää, jota sovelletaan esineeksi muokattuihin yksilöihin, perustellaan sillä, että tällaisilla esineillä käytävään EU:n sisäiseen kauppaan liittyy pienempi riski laittomasta norsunluukaupasta kuin käsittelemättömän norsunluun kauppaan ja yleisesti EU:n ulkopuoliseen kauppaan, erityisesti silloin, kun esineet ovat vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevia antiikkiesineitä tai vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevia soittimia. On erittäin epätodennäköistä, että EU:n sisäinen vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevien antiikkiesineiden tai vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien soittimien kauppa edistäisi norsunluun laitonta kauppaa tai laittoman norsunluun kysyntää, kun otetaan huomioon, että tällaista jäljellä olevaa kauppaa valvotaan tiukasti. Sen vuoksi vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevia antiikkiesineitä ja vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevia soittimia voidaan edelleen myydä EU:ssa, mutta tämä edellyttää todistuksen myöntämistä.

c)   
  Tuonti Euroopan unioniin

Norsunluun tuontia EU:n ulkopuolelta säännellään tiukasti. Kaupallinen tuonti on kielletty lukuun ottamatta vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevien antiikkiesineiden tuontia tai aiemmin ennen yleissopimuksen voimaantuloa EU:hun laillisesti tuotujen tuotteiden jälleentuontia (ks. 7 jakso).

Kaupallinen tuonti EU:hun on ollut viime vuosina hyvin vähäistä.

Vaikka jonkinasteinen riski norsunluun kysynnän lisäämisestä tai salametsästyksen tai laittoman kaupan edistämisestä on edelleen olemassa esineiksi muokattujen yksilöiden tuonnissa, on hyvin epätodennäköistä, että vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevat soittimet ja museoille myydyt vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevat kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittävät antiikkiesineet aiheuttaisivat tällaisia riskejä.

Jotta voitaisiin parantaa johdonmukaisuutta niiden sääntöjen välillä, joita ehdotetaan EU:n sisäistä kauppaa ja jälleenvientiä varten, komissio suosittelee, että keskeytetään:

| — | tuonti- ja jälleentuontilupien myöntäminen käsittelemättömälle norsunluulle |
| --- | --- |

—

tuonti- ja jälleentuontilupien myöntäminen käsittelemättömälle norsunluulle

| — | tuonti- ja jälleentuontilupien myöntäminen esineiksi muokatuille yksilöille, lukuun ottamatta vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevia soittimia ja museoille myytyjä vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevia kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittäviä antiikkiesineitä (ks. 7 jakso, jossa on lisätietoja poikkeusten soveltamisedellytyksistä). |
| --- | --- |

—

tuonti- ja jälleentuontilupien myöntäminen esineiksi muokatuille yksilöille, lukuun ottamatta vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevia soittimia ja museoille myytyjä vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevia kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittäviä antiikkiesineitä (ks. 7 jakso, jossa on lisätietoja poikkeusten soveltamisedellytyksistä).

5.   Norsunluun jälleenvientiä koskevien EU:n sääntöjen tulkinta

Jälleenvientiä koskevat säännöt norsunluuesineille, jotka on hankittu ennen kuin niihin alettiin soveltaa CITES-määräyksiä, vahvistetaan perusasetuksen 5 artiklassa.

Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti hallintoviranomaisen on liitteessä A lueteltujen lajien jälleenvientiä koskevia hakemuksia arvioidessaan oltava ”toimivaltaisen tieteellisen viranomaisen kanssa neuvoteltuaan vakuuttunut siitä, että muu lajin säilyttämiseen liittyvä tekijä ei estä vientiluvan myöntämistä”.

Kyseisiä säännöksiä on tulkittava ottaen huomioon 2 jaksossa kuvatut olosuhteet sekä käsittelemättömän norsunluun että esineiksi muokatun norsunluun kansainväliseen kauppaan liittyvät erityspiirteet.

a)   
  Käsittelemättömän norsunluun jälleenvienti

Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot ottavat huomioon norsulajien suojeluun liittyvät vakavat tekijät, joiden vuoksi käsittelemättömän norsunluun jälleenvientiin ei ole syytä myöntää todistuksia.

Tämän vuoksi komissio suosittaa perusasetuksen mukaisesti, että jatketaan 1. heinäkuuta 2017 alkaen noudatettua käytäntöä ja että jäsenvaltiot eivät myönnä käsittelemätöntä norsunluuta koskevia jälleenvientitodistuksia lukuun ottamatta poikkeustapauksia, joissa asianomaisen jäsenvaltion hallintoviranomainen on vakuuttunut siitä, että esine

| 1. | on osa kulttuuriesineiden todellista vaihtoa hyvämaineisten laitosten (esim. museoiden) välillä; tai |
| --- | --- |

1.

on osa kulttuuriesineiden todellista vaihtoa hyvämaineisten laitosten (esim. museoiden) välillä; tai

| 2. | on perintökalleus, joka kulkee mukana perheen muuttaessa; tai |
| --- | --- |

2.

on perintökalleus, joka kulkee mukana perheen muuttaessa; tai

| 3. | siirretään vaatimusten täytäntöönpanoon liittyvää, tieteellistä tai kasvatuksellista tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

3.

siirretään vaatimusten täytäntöönpanoon liittyvää, tieteellistä tai kasvatuksellista tarkoitusta varten.

Kaikissa edellä mainituissa poikkeustapauksissa suositetaan, että hallintoviranomaiset noudattavat tässä asiakirjassa esitettyjä ohjeita, jotka koskevat soveltuvan näytön hankkimista esineiden laillisesta alkuperästä (tämän asiakirjan liite I), merkintöjä (liite II) ja tapauksen mukaan koordinointia muiden jäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden kanssa (8 jakso).

b)   
  Käsitellyn norsunluun jälleenvienti

Toisin kuin käsittelemätön norsunluu, käsitelty norsunluu käsittää monenlaisia esineitä. Se käsittää myös esineitä, joilla on laillisesti käyty kauppaa vuosikymmeniä (esim. soittimet tai antiikkiesineet).

Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot eivät näiden ohjeiden julkaisupäivästä alkaen myönnä jälleenvientitodistuksia esineiksi muokattujen yksilöiden kauppaa varten.

Kaupallinen kaupankäynti voidaan poikkeuksellisesti sallia, jos asianomaisen jäsenvaltion hallintoviranomainen on vakuuttunut siitä, että

| — | esine on vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleva soitin; tai |
| --- | --- |

—

esine on vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleva soitin; tai

| — | esine on vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva museolle myyty antiikkiesine ja kulttuuriperinnöstä vastaava toimivaltainen viranomainen (kuten asiasta vastaava ministeriö) vahvistaa sen suuren kulttuurisen, taiteellisen tai historiallisen merkityksen ja tukee liiketointa. |
| --- | --- |

—

esine on vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva museolle myyty antiikkiesine ja kulttuuriperinnöstä vastaava toimivaltainen viranomainen (kuten asiasta vastaava ministeriö) vahvistaa sen suuren kulttuurisen, taiteellisen tai historiallisen merkityksen ja tukee liiketointa.

EU:n jäsenvaltioiden on tarkastettava tällaisten esineitten jälleenvientiin liittyvät hakemukset hyvin huolellisesti varmistuakseen siitä, että ne antavat asiaankuuluvat asiakirjat ainoastaan silloin, kun EU:n lainsäädäntöön perustuvat, norsunluun laillisen alkuperän takaavat edellytykset täyttyvät.

Edellä kuvatun kaupallista jälleenvientiä koskevan poikkeuksen lisäksi hallintoviranomaiset voivat myös myöntää jälleenvientitodistuksen, jos ne ovat vakuuttuneita siitä, että esine

| 1. | on osa kulttuuriesineiden todellista vaihtoa hyvämaineisten laitosten (esim. museoiden) välillä; tai |
| --- | --- |

1.

on osa kulttuuriesineiden todellista vaihtoa hyvämaineisten laitosten (esim. museoiden) välillä; tai

| 2. | on perintökalleus, joka kulkee mukana perheen muuttaessa; tai |
| --- | --- |

2.

on perintökalleus, joka kulkee mukana perheen muuttaessa; tai

| 3. | siirretään vaatimusten täytäntöönpanoon liittyvää, tieteellistä tai kasvatuksellista tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

3.

siirretään vaatimusten täytäntöönpanoon liittyvää, tieteellistä tai kasvatuksellista tarkoitusta varten.

On suositeltavaa, että jälleenvientitodistusten myöntämisedellytyksiä tulkitaan suppeasti edellä mainittujen poikkeusten osalta.

Arvioidessaan jälleenvientiä koskevaa hakemusta, olipa kyse kaupallisesta tai muusta tarkoituksesta, jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon seuraavat seikat:

| — | Arvioitaessa sitä, vastaako esine vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevan soittimen määritelmää, omistajan olisi osoitettava, että esittävä taiteilija käyttää tai on viime aikoihin asti käyttänyt soitinta ja se ei siten ole pelkästään norsunluuta sisältävä koriste-esine. |
| --- | --- |

—

Arvioitaessa sitä, vastaako esine vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevan soittimen määritelmää, omistajan olisi osoitettava, että esittävä taiteilija käyttää tai on viime aikoihin asti käyttänyt soitinta ja se ei siten ole pelkästään norsunluuta sisältävä koriste-esine.

| — | Arvioitaessa sitä, voidaanko vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevan antiikkiesineen määränpään katsoa olevan museo, se voidaan ottaa huomioon, jos laitos on Kansainvälisen museoneuvoston (ICOM) tai vastaavan organisaation jäsen. |
| --- | --- |

—

Arvioitaessa sitä, voidaanko vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevan antiikkiesineen määränpään katsoa olevan museo, se voidaan ottaa huomioon, jos laitos on Kansainvälisen museoneuvoston (ICOM) tai vastaavan organisaation jäsen.

| — | Jos esine kuvataan vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevaksi antiikkiesineeksi, jolla on suuri kulttuurinen, taiteellinen tai historiallinen merkitys, olisi osoitettava, että tuote täyttää ”yli viisikymmentä vuotta aikaisemmin hankitun esineeksi muokatun yksilön” kriteerit. Asiakirjassa ”Esineiksi muokattuja yksilöitä koskevat ohjeet luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevien EU-säännösten soveltamiseksi” (20) annetaan tältä osin selkeät ohjeet. Edellytyksenä sille, että sallitaan myynti museoon, olisi oltava se, että kulttuuriperinnöstä vastaava toimivaltainen viranomainen (kuten asiasta vastaava ministeriö) nimenomaisesti vahvistaa esineen suuren kulttuurisen, taiteellisen tai historiallisen merkityksen ja tukee liiketointa. Huomioon voidaan ottaa esimerkiksi tärkeiden kulttuuriesineiden palauttaminen alkuperämaahan. |
| --- | --- |

—

Jos esine kuvataan vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevaksi antiikkiesineeksi, jolla on suuri kulttuurinen, taiteellinen tai historiallinen merkitys, olisi osoitettava, että tuote täyttää ”yli viisikymmentä vuotta aikaisemmin hankitun esineeksi muokatun yksilön” kriteerit. Asiakirjassa ”Esineiksi muokattuja yksilöitä koskevat ohjeet luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevien EU-säännösten soveltamiseksi” (20) annetaan tältä osin selkeät ohjeet. Edellytyksenä sille, että sallitaan myynti museoon, olisi oltava se, että kulttuuriperinnöstä vastaava toimivaltainen viranomainen (kuten asiasta vastaava ministeriö) nimenomaisesti vahvistaa esineen suuren kulttuurisen, taiteellisen tai historiallisen merkityksen ja tukee liiketointa. Huomioon voidaan ottaa esimerkiksi tärkeiden kulttuuriesineiden palauttaminen alkuperämaahan.

| — | Todisteet, esimerkiksi lasku tai muu asiakirja, kuten asiantuntija-arvio, jossa ikä ja hinta esitetään yksityiskohtaisesti, sekä esineen yksityiskohtainen kuvaus ja kuvat ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että esineen arvo on luontainen eikä liity sen sisältämään norsunluuhun. |
| --- | --- |

—

Todisteet, esimerkiksi lasku tai muu asiakirja, kuten asiantuntija-arvio, jossa ikä ja hinta esitetään yksityiskohtaisesti, sekä esineen yksityiskohtainen kuvaus ja kuvat ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että esineen arvo on luontainen eikä liity sen sisältämään norsunluuhun.

| — | Arvioinnissa olisi tarkasteltava sekä myyjän että ostajan henkilöllisyyttä. Myyjän henkilöllisyys voi joissakin tapauksissa antaa lisäosviittaa esineestä. Myös kohdemaa ja ostajan erityinen henkilöllisyys on otettava huomioon. |
| --- | --- |

—

Arvioinnissa olisi tarkasteltava sekä myyjän että ostajan henkilöllisyyttä. Myyjän henkilöllisyys voi joissakin tapauksissa antaa lisäosviittaa esineestä. Myös kohdemaa ja ostajan erityinen henkilöllisyys on otettava huomioon.

| — | Hakemukset, jotka koskevat jälleenvientiä kohdemaahan, jonka ETIS-järjestelmä on todennut norsunluun laittomaan kauppaan osallistuvaksi maaksi, edellyttävät tiukempaa valvontaa kuin muut kohdemaat. Olisi vältettävä jälleenvientiä osapuolille, jotka ovat mukana NIAP-prosessissa (National Ivory Action Plan) (21). |
| --- | --- |

—

Hakemukset, jotka koskevat jälleenvientiä kohdemaahan, jonka ETIS-järjestelmä on todennut norsunluun laittomaan kauppaan osallistuvaksi maaksi, edellyttävät tiukempaa valvontaa kuin muut kohdemaat. Olisi vältettävä jälleenvientiä osapuolille, jotka ovat mukana NIAP-prosessissa (National Ivory Action Plan) (21).

| — | Ostajan henkilöllisyys (esim. museot, hyvämaineiset keräilijät, muusikot tai vastaavat ostajat) voi yleensä antaa lisävarmuuden siitä, että liiketoimi toteutetaan esineen luontaisen arvon mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Ostajan henkilöllisyys (esim. museot, hyvämaineiset keräilijät, muusikot tai vastaavat ostajat) voi yleensä antaa lisävarmuuden siitä, että liiketoimi toteutetaan esineen luontaisen arvon mukaisesti.

On hakijan vastuulla esittää todisteet siitä, että esine kuuluu edellä kuvattujen poikkeusten soveltamisalaan. Jos hakija ei pysty esittämään jäsenvaltion viranomaista tyydyttävää riittävää näyttöä ja epäilyyn johtaneet syyt ovat edelleen olemassa, todistusta ei pitäisi antaa.

Jos todistus myönnetään, siinä olisi kuvattava vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleva soitin tai vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva antiikkiesine niin yksityiskohtaisesti, että todistusta voidaan käyttää vain kyseistä esinettä varten. Tämän lisäksi, jos lainsäädäntö sen sallii, jäsenvaltiot voivat harkita hakijan ja, jos mahdollista, ostajan henkilöllisyyden vertailemista, tarkastamista ja kirjaamista.

On erityisen tärkeää, että jälleenvientitodistuksen hakija osoittaa, että soitin on valmistettu käyttäen laillista vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevaa norsunluuta tai että kyseessä on vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva antiikkiesine ja että esine on hankittu laillisesti. Hakija voi tehdä tämän toimittamalla esineestä EU:n sisäisen todistuksen, joka todistaa laillisen hankinnan ja antaa yleensä myös yksityiskohtaiset tiedot esineen iästä. On myös mahdollista, että hakijalla ei ole todistusta, jos hakija ei ole koskaan hakenut todistusta esinettä varten tai esine oli aiemmin vapautettu todistusvaatimuksesta, koska kyse on ”yli viisikymmentä vuotta aikaisemmin hankituista esineeksi muokatuista yksilöistä”. Tällaisissa tapauksissa hakijan on osoitettava, että perusasetuksen 5 artiklan vaatimuksia noudatetaan yleisesti.

Todistuksia, joiden voimassaolo on päättynyt komission asetuksen (EY) N:o 865/2006 11 artiklan 4 a kohdan nojalla, ei enää voida käyttää kaupallisissa liiketoimissa. On kuitenkin suositeltavaa, että haltija säilyttää kopion todistuksesta todisteena laillisesta hankinnasta mahdollisten tulevien käyttötarkoitusten tai tarkastusten varalle.

Jäsenvaltioiden on myös tarkastettava, kuuluuko esine tosiasiallisesti jonkin edellä mainitun tapauksen soveltamisalaan eli onko todistuksen puuttumiseen pätevä syy.

Jotta voitaisiin arvioida tarkemmin edellytyksiä, joiden täyttyessä tällainen kauppa voidaan sallia, suositellaan, että EU:n jäsenvaltiot soveltavat myös seuraavia ohjeita:

| — | ”Esineiksi muokattuja yksilöitä koskevat ohjeet luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevien EU-säännösten soveltamiseksi”; |
| --- | --- |

—

”Esineiksi muokattuja yksilöitä koskevat ohjeet luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevien EU-säännösten soveltamiseksi”;

| — | ”Näyttö laillisesta hankinnasta” tämän asiakirjan liitteessä I; |
| --- | --- |

—

”Näyttö laillisesta hankinnasta” tämän asiakirjan liitteessä I;

| — | ja ”merkintöjä ja rekisteröintiä koskevat ja muut vaatimukset todistusten myöntämisen yhteydessä” (tämän asiakirjan liitteessä II). |
| --- | --- |

—

ja ”merkintöjä ja rekisteröintiä koskevat ja muut vaatimukset todistusten myöntämisen yhteydessä” (tämän asiakirjan liitteessä II).

6.   EU:n sisäistä norsunluukauppaa koskevien EU:n sääntöjen tulkinta

Liitteessä A lueteltujen yksilöiden kauppa EU:ssa on yleensä kielletty perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan nojalla. Kyseisen 8 artiklan 3 kohdassa jäsenvaltioille sallitaan poikkeaminen tästä kiellosta, jos ainakin yksi a–h alakohdassa luetelluista edellytyksistä täyttyy.

Kuitenkin 8 artiklan 3 kohdassa käytetystä termistä ”voidaan” käy selvästi ilmi, että jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta myöntää todistusta EU:n sisäistä kauppaa varten, vaikka edellytykset täyttyvät (paitsi jos sitä muuten edellytetään unionin lainsäädännön perusteella, esimerkiksi suhteellisuusperiaatteen soveltamiseksi). Päättäessään todistuksen myöntämisestä viranomaisen olisi käytettävä harkintavaltaansa tarkoituksenmukaisella tavalla.

Näin ollen 8 artiklan 3 kohtaa ei voida tulkita niin, että millä tahansa hakijalla olisi ehdoton oikeus saada todistus EU:n sisäistä kauppaa varten, vaikka jokin mainituista edellytyksistä täyttyisi. Lisäksi 8 artiklan 3 kohtaan sovelletaan ennalta varautumisen periaatetta, joten (kuten edellä on todettu) hakijalta vaadittu näyttö sen osoittamiseksi, että liiketoimi on laillinen, on oikeutettu ja perusasetuksen tavoitteiden mukainen.

Kun jäsenvaltio saa 8 artiklan 3 kohdan mukaisen hakemuksen EU:ssa tapahtuvaa norsunluun kaupallista käyttöä varten, jäsenvaltiolla on EU:n lainsäädännön perusteella oikeus kieltäytyä myöntämästä todistusta, vaikka jokin edellytyksistä täyttyisi, mikäli kieltäytyminen sopii yhteen suhteellisuusperiaatteen kanssa (eli kieltäytyminen on tarkoituksenmukaista luonnonvaraisten eläinten tai kasvien suojelemiseksi eikä sillä ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tarkoituksen saavuttamiseksi). Komissio ja asiantuntijaryhmä katsovat, että näin on silloin, kun pyynnön esittäjä ei ole osoittanut kiistattomasti liiketoimen laillisuutta ja sen johdonmukaisuutta perusasetuksen tavoitteiden kanssa.

Jäsenvaltioilla on velvollisuus olla myöntämättä todistuksia, jotka voisivat helpottaa mitä tahansa laitonta toimintaa, ja niiden tulisi sen vuoksi käsitellä kyseisiä EU:n sisäistä kauppaa koskevia hakemuksia siten, että tällainen riski minimoidaan mahdollisimman pitkälle. Todistusten myöntämistä olisi harkittava ainoastaan tietyntyyppisille EU:n sisäisille liiketoimille, joihin ei liity lainkaan tai liittyy hyvin vähän riskiä siitä, että ne edistäisivät laitonta norsunluutoimintaa tai laittoman norsunluun kysyntää. Suositetaan, että jäsenvaltiot käsittelevät EU:n sisäisen kaupan todistuksiin liittyviä hakemuksia äärimmäistä tarkkuutta noudattaen ja tulkitsevat todistusten myöntämisedellytyksiä tiukasti.

Tätä varten suositetaan, että EU:n jäsenvaltiot soveltavat ohjeita, jotka koskevat ”näyttöä laillisesta hankinnasta” (tämän asiakirjan liitteessä I) ja ”merkintöjä, rekisteröintiä ja muita vaatimuksia todistusten myöntämisen yhteydessä” (liitteessä II).

Jos todistus myönnetään, siinä olisi kuvattava kyseessä oleva esine niin yksityiskohtaisesti, että on selvää, että todistusta voidaan käyttää vain asianomaisen esineen yhteydessä. Tämä on erityisen tärkeää, kun kyseessä on käsittelemätön norsunluu, jolla on todennäköisesti vain vähän yksilöiviä piirteitä. Tämän lisäksi suositellaan, että lainsäädännön (22) salliessa jäsenvaltiot voivat harkita myyjän ja ostajan henkilöllisyyden vertailemista, tarkastamista ja kirjaamista. Jäsenvaltiot voivat asettaa käsittelemättömällä norsunluulla käytävälle EU:n sisäiselle kaupalle vaatimuksen siitä, että myyjän on ilmoitettava viranomaisille ostajan henkilöllisyys.

Tehtäessä 8 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (”käyttötarkoitus ei vaikuta haitallisesti asianomaisen lajin säilymiseen”) hakemuksia EU:n sisäistä norsunluukauppaa varten jäsenvaltioita muistutetaan siitä, että koska norsunluun tuonti (henkilökohtaisina tavaroina, erityisesti metsästysmuistoina) on mahdollista ainoastaan muita kuin kaupallisia tarkoituksia varten, esineiden omistajille ei voida myöntää todistusta kaupalliseen tarkoitukseen unionin sisällä tämän säännöksen perusteella.

On suositeltavaa, että EU:n jäsenvaltiot noudattavat jäljempänä esitettyjä ohjeita arvioidessaan todistushakemuksia, jotka koskevat EU:n sisäistä kauppaa, jota käydään käsittelemättömällä norsunluulla sekä norsunluuta sisältävillä muokatuilla esineillä.

a)   
  Erityisohjeet käsittelemättömällä norsunluulla käytävää EU:n sisäistä kauppaa varten

On muistettava, että komission asetuksen (EY) N:o 865/2006 (sellaisena kuin se on muutettuna) 11 artiklan 4 a kohdassa vahvistetaan niiden käsittelemätöntä norsunluuta koskevien todistusten viimeinen voimassaolopäivä, joka on myönnetty ennen 19 päivää tammikuuta 2022. Komissio suosittaa, että jäsenvaltiot eivät enää kyseisestä päivästä alkaen myönnä todistuksia käsittelemättömän norsunluun kauppaa varten EU:ssa.

Jos kuitenkin asianomaisen jäsenvaltion hallintoviranomainen on vakuuttunut siitä, että norsunluu on tarpeen tietyn tavaran korjaamiseksi eikä korvaavaa tuotetta voida käyttää, todistus käsittelemättömän norsunluun myyntiä varten voidaan myöntää yksinomaan seuraavien esineiden korjaamiseen:

| — | vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevat soittimet; |
| --- | --- |

—

vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevat soittimet;

| — | museon tai julkisen laitoksen hallussa olevat vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevat antiikkiesineet, jonka osalta kulttuuriperinnöstä vastaava toimivaltainen viranomainen (kuten asiasta vastaava ministeriö) vahvistaa suuren kulttuurisen, taiteellisen tai historiallisen merkityksen ja tukee tarvetta korjata esine norsunluulla. |
| --- | --- |

—

museon tai julkisen laitoksen hallussa olevat vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevat antiikkiesineet, jonka osalta kulttuuriperinnöstä vastaava toimivaltainen viranomainen (kuten asiasta vastaava ministeriö) vahvistaa suuren kulttuurisen, taiteellisen tai historiallisen merkityksen ja tukee tarvetta korjata esine norsunluulla.

Näitä tapauksia pidetään harvinaisina ja erittäin poikkeuksellisina.

Todistus olisi myönnettävä vain, jos hallintoviranomaisella ei ole epäilyksiä siitä, että käsittelemätöntä norsunluuta käytetään näiden esineiden korjaamiseen, ja viranomainen voi tarvittaessa valvoa ja todentaa, että näin tapahtuu ja että käsittelemätöntä norsunluuta ei käytetä mihinkään muuhun tarkoitukseen.

Jäsenvaltioille suositellaan, että ne harkitsevat oman kansallisen järjestelmänsä perustamista korjaamoissa korjauksia varten olevien käsittelemättömän norsunluun varastojen valvomiseksi.

Hallintoviranomaisten olisi tehtävä selväksi, että käsittelemättömän norsunluun käyttö tällaisiin korjauksiin on viimeinen keino, ja kehotettava ammattimaisia ennallistajia käyttämään sen sijaan muita, norsunluuta korvaavia tuotteita aina kun se on mahdollista. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa tämä ei ole mahdollista, ne voivat antaa liiketoimikohtaisen todistuksen käsittelemätöntä norsunluuta varten.

Todistuksessa, joka annetaan käsittelemättömän norsunluun käyttämiseksi korjauksissa, on oltava sen 20 kohdassa vähintään seuraava teksti:

Vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevat soittimet: ”Tämä todistus on voimassa ainoastaan yhtä myyntitapahtumaa varten ammattimaiselle korjaamolle yksinomaan vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien laillisesti hankittujen soittimien korjausta varten.”

Vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevat kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittävät antiikkiesineet, jotka ovat museon tai julkisen laitoksen hallussa: ”Tämä todistus on voimassa ainoastaan yhtä myyntitapahtumaa varten ammattimaiselle korjaamolle yksinomaan [lisätään korjattavan tavaran kuvaus] korjausta varten.”

Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa sisällyttää ammattimaisen ennallistajan nimen liiketoimikohtaiseen todistukseen.

Todistus olisi annettava ainoastaan, jos jäsenvaltio on vakuuttunut siitä, että norsunluu on hankittu laillisesti ennen kuin yleissopimusta alettiin soveltaa norsuihin (ks. edellä alaviite 2).

Komissio suosittelee myös, että jäsenvaltiot merkitsevät käsittelemättömät norsunluuhampaat päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) mukaisesti ja sisällyttävät todistuksen kuvauskohtaan viitteen merkintään viitteen (ks. myös liite II).

b)   
  Erityisohjeet käsitellyllä norsunluulla käytävää EU:n sisäistä kauppaa varten

Poikkeuksena perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädettyyn yleiseen kieltoon kaupallistaa liitteessä A lueteltujen lajien yksilöitä EU:n sisällä sallitaan kaikkien norsunluuta sisältävien muokattujen esineiden EU:n sisäinen kauppa ainoastaan, jos jäsenvaltion viranomaiset ovat antaneet tätä tarkoitusta varten tapauskohtaisen todistuksen (perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan a ja b alakohta).

Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot eivät näiden ohjeiden julkaisupäivästä alkaen myönnä todistuksia esineiksi muokattujen norsunluuyksilöiden kauppaa varten, elleivät ne ole vakuuttuneita siitä, että esine on:

| 1. | vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleva soitin tai |
| --- | --- |

1.

vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleva soitin tai

| 2. | vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva antiikkiesine |
| --- | --- |

2.

vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva antiikkiesine

Arvioitaessa vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevaa antiikkiesinettä koskevaa hakemusta on tarkasteltava pääasiassa sen ikää ja muita ”esineeksi muokatun yksilön” määritelmään liittyviä näkökohtia (23), ja jäsenvaltioiden olisi harkittava lisätutkimuksia vain, jos on viitteitä siitä, että tuote on hankittu laittomasti.

Vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien soitinten osalta olisi yleensä tarkasteltava sekä ikää että laillista hankintaa, ja hallintoviranomaisen olisi annettava todistus vain, jos se on vakuuttunut siitä, että molempien edellytysten täyttyminen on todistettu riittävällä tavalla. Lisäksi omistajan olisi osoitettava, että esittävä taiteilija käyttää tai on viime aikoihin asti käyttänyt soitinta ja se ei siten ole pelkästään norsunluuta sisältävä koriste-esine.

7.   Norsunluun tuontia koskevien EU:n sääntöjen tulkinta

Norsunluun yksilöiden tuontia koskevat säännöt vahvistetaan perusasetuksen 4 artiklassa. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaan hallintoviranomaisen on arvioidessaan asetuksen liitteessä A lueteltujen lajien yksilöiden tuontia koskevia hakemuksia oltava ”vakuuttunut siitä, että eläintä ei käytetä pääosin kaupallisiin tarkoituksiin”, mikä käytännössä kieltää norsunluun kaupallisen tuonnin EU:n jäsenvaltioihin.

Tästä yleisestä kaupallisen tuonnin kiellosta voidaan poiketa kahdessa erityistapauksessa:

| — | esine on aikaisemmin laillisesti tuotu EU:hun tai hankittu laillisesti EU:ssa ja se tuodaan uudelleen EU:hun, riippumatta siitä onko siihen tehty muutoksia (perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan a alakohta), tai |
| --- | --- |

—

esine on aikaisemmin laillisesti tuotu EU:hun tai hankittu laillisesti EU:ssa ja se tuodaan uudelleen EU:hun, riippumatta siitä onko siihen tehty muutoksia (perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan a alakohta), tai

| — | on kyse yli 50 vuotta sitten hankitusta esineeksi muokatusta yksilöstä (perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan b alakohta). |
| --- | --- |

—

on kyse yli 50 vuotta sitten hankitusta esineeksi muokatusta yksilöstä (perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan b alakohta).

Vaikka toinen tällaisen poikkeuksen kahdesta edellytyksestä täyttyisi, hallintoviranomainen voi kuitenkin hylätä hakemuksen, jos se toimivaltaisen tieteellisen viranomaisen kanssa neuvoteltuaan katsoo, että on olemassa muita lajin säilyttämiseen liittyviä tekijöitä, jotka puhuvat tuontiluvan myöntämistä vastaan (4 artiklan 1 kohdan e alakohta).

Komissio suosittelee, että jäsenvaltiot eivät näiden ohjeiden julkaisupäivästä alkaen myönnä todistuksia käsittelemättömän norsunluun kaupallista tuontia varten.

Komissio suosittelee myös, että jäsenvaltiot eivät samasta päivästä alkaen myönnä tuontilupia esineiksi muokatuille yksilöille.

Kaupankäynti kaupallisiin tarkoituksiin voidaan kahdessa tapauksessa poikkeuksellisesti sallia, jos asianomaisen jäsenvaltion hallintoviranomainen on vakuuttunut siitä, että

| — | esine on vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleva soitin; tai |
| --- | --- |

—

esine on vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleva soitin; tai

| — | esine on vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva museolle myyty antiikkiesine ja kulttuuriperinnöstä vastaava toimivaltainen viranomainen (kuten asiasta vastaava ministeriö) vahvistaa sen suuren kulttuurisen, taiteellisen tai historiallisen merkityksen ja tukee liiketointa. |
| --- | --- |

—

esine on vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleva museolle myyty antiikkiesine ja kulttuuriperinnöstä vastaava toimivaltainen viranomainen (kuten asiasta vastaava ministeriö) vahvistaa sen suuren kulttuurisen, taiteellisen tai historiallisen merkityksen ja tukee liiketointa.

Tuontia koskevien hakemusten arviointi vastaa jälleenvientiä koskevien hakemusten arviointia, ja sen vuoksi olisi sovellettava myös 5 kohdan b alakohdassa lueteltuja lupien myöntämisperusteita.

Tuontiluvat, jotka sallivat käsittelemättömän norsunluun tai esineiksi muokattujen norsunluuyksilöiden tuonnin muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, voidaan myöntää perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tällainen tuonti edellyttää mahdollisimman tarkkaa valvontaa, ja lupia olisi pääsääntöisesti myönnettävä vain, jos hallintoviranomainen on vakuuttunut siitä, ettei ole olemassa riskiä siitä, että nämä tuotteet päätyisivät kaupattaviksi. Tuoreiden kauppaa koskevien tietojen perusteella (tuonti Afrikasta EU:hun vuosina 2016— 2018) on selvää, että tällainen tuonti liittyy käytännössä joko henkilökohtaisiin tarkoituksiin tai metsästysmuistoihin, joiden kaupallistaminen ei ole mahdollista tuonnin jälkeen. On suositeltavaa mainita tuontiluvassa nimenomaisesti rajoitus, jonka mukaan kyseiset tuotteet on tarkoitettu ainoastaan henkilökohtaiseen käyttöön. Voidaan käyttää seuraavaa ilmoitusta: ”Tämän yksilön tuonti on sallittu ainoastaan henkilökohtaista käyttöä varten. Esineen on pysyttävä tämän luvan haltijan omaisuutena, ja se on pyynnöstä esitettävä toimivaltaisille viranomaisille.” Tämä koskee myös metsästysmuistojen tuontia, koska ne ovat henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettuja tuotteita.

Metsästysmuistojen tuontia koskevia hakemuksia arvioidessaan hallintoviranomaisia pyydetään ottamaan huomioon uusimmat tieteelliset lausunnot (”haitattomuuslausunnot” tai niiden puuttuminen), jotka tieteellinen tarkasteluryhmä on toimittanut.

Norsujen metsästysmuistojen kaupallinen käyttö sen jälkeen, kun ne on tuotu EU:hun, on kielletty norsujen alkuperästä riippumatta (24). Metsästysmuistojen on pysyttävä metsästäjän hallussa.

Edellä kuvatun kaupallista tuontia koskevan poikkeuksen lisäksi hallintoviranomaiset voivat myös myöntää tuontitodistuksen, jos ne ovat vakuuttuneita siitä, että esine

| 1. | on osa kulttuuriesineiden todellista vaihtoa hyvämaineisten laitosten (esim. museoiden) välillä; tai |
| --- | --- |

1.

on osa kulttuuriesineiden todellista vaihtoa hyvämaineisten laitosten (esim. museoiden) välillä; tai

| 2. | on perintökalleus, joka kulkee mukana perheen muuttaessa; tai |
| --- | --- |

2.

on perintökalleus, joka kulkee mukana perheen muuttaessa; tai

| 3. | siirretään täytäntöönpanoon liittyvää, tieteellistä tai kasvatuksellista tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

3.

siirretään täytäntöönpanoon liittyvää, tieteellistä tai kasvatuksellista tarkoitusta varten.

Jotta voitaisiin arvioida edellytyksiä kyseisen kaupan sallimiseksi, suositetaan, että EU:n jäsenvaltiot soveltavat ohjeita, jotka koskevat ”näyttöä laillisesta hankinnasta” (tämän asiakirjan liitteessä I) ja ”merkintöjä, rekisteröintiä ja muita vaatimuksia todistusten myöntämisen yhteydessä” (liitteessä II).

8.   Koordinointi EU:n jäsenvaltioiden sisällä ja välillä sekä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa

Suositetaan, että silloin kun alueelliset tai paikalliset CITES-hallintoviranomaiset vastaavat CITES-asiakirjojen myöntämisestä, jäsenvaltiot varmistavat, että nämä viranomaiset ilmoittavat CITES:n keskushallintoviranomaiselle kaikista jälleenvientitodistusta tai EU:n sisäistä todistusta varten jätetyistä hakemuksista. Näin voitaisiin taata sekä laillisen hankinnan koordinoitu todentaminen että hakemusten yhdenmukainen arviointi. Tämän tueksi voitaisiin perustaa kansallisia tietokantoja asiaankuuluvien tietojen säilyttämistä varten.

Voidaan myös soveltaa lisärajoituksia tai -tarkastuksia, jos jälleenvienti suuntautuu tiettyyn sellaiseen maahan tai tietylle sellaiselle alueelle, joka on ottanut norsunluun kaupassa käyttöön tiukempia maan tai alueen sisäisiä toimenpiteitä (kuten Kiina, Hongkongin erityishallintoalue ja Yhdysvallat). Asianomaisia jäsenvaltioita kehotetaan ennen norsunluun jälleenvientitodistuksen myöntämistä painokkaasti ilmoittamaan hakijoille siitä mahdollisuudesta, että kohdemaassa sovelletaan tiukempia kansallisia toimenpiteitä. On hakijan vastuulla tarkastaa edellytykset norsunluun tuomiseksi kohdemaahan.

Jäsenvaltio voi halutessaan ilmoittaa asiasta myös kohdemaan CITES-viranomaisille, jotta ne voivat tarkistaa, että kyseisen yksilön tuonti on voimassa olevien säännösten mukaista.

Jos EU:n jäsenvaltion myöntämä EU:n sisäinen todistus esitetään todisteena laillisesta hankinnasta jälleenvientitodistusta varten (vain vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin olevien soitinten osalta) tai EU:n sisäistä todistusta koskevaa hakemusta varten, hakemusta käsittelevää jäsenvaltiota kehotetaan tarkistamaan EU:n sisäisen kaupan todistuksen pätevyys todistuksen antaneiden jäsenvaltioiden kanssa.

Kun hallintoviranomainen vastaanottaa käsittelemätöntä norsunluuta koskevan hakemuksen, jossa ammattimaisen ennallistajan henkilöllisyys on tiedossa, mutta henkilö toimii toisessa jäsenvaltiossa, todistuksen myöntävää jäsenvaltiota kehotetaan ottamaan yhteyttä kohdejäsenvaltioon selvittääkseen, onko olemassa todistuksen antamista vastaan puhuvia tekijöitä.

9.   Tiivistelmä norsunluun kauppaa säätelevästä EU:n järjestelmästä

Seuraavassa taulukossa verrataan EU:n ”vanhaa” ja ”nykyistä” järjestelmää norsunluukauppaa varten:

| — | vanha järjestelmä – voimassa ennen näiden ohjeiden ja komission asetuksen (EU) N:o 2021/2280 julkaisemista; |
| --- | --- |

—

vanha järjestelmä – voimassa ennen näiden ohjeiden ja komission asetuksen (EU) N:o 2021/2280 julkaisemista;

| — | nykyinen järjestelmä – tämän jälkeen voimassa olevat säännöt (25). |
| --- | --- |

—

nykyinen järjestelmä – tämän jälkeen voimassa olevat säännöt (25).

Tarkempia tietoja on luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevissa asetuksissa ja näiden ohjeiden asianomaisissa jaksoissa.

| | EU:n sisäinen kauppa kaupallisiin tarkoituksiin | Jälleenvienti EU:sta kaupallisiin tarkoituksiin | Tuonti EU:hun kaupallisiin tarkoituksiin |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanha järjestelmä | Nykyinen järjestelmä | Vanha järjestelmä | Nykyinen järjestelmä | Vanha järjestelmä | Nykyinen järjestelmä |
| Käsittelemä-tön norsunluu | Lupa voidaan myöntää tapauskohtaisesti vuotta 1990/vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleville esineille todistus vaaditaan | Keskeytetty, tapauskohtainen lupa voidaan myöntää vain soitinten tai vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevien kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittävien antiikkiesineiden korjausta varten (26) - vaaditaan yksi liiketoimikohtainen todistus | Keskeytetty | Keskeytetty
  (ei muutosta) | Tapaus-kohtainen lupa voidaan myöntää vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleville antiikki-esineille tai jälleentuoduille vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleville esineille Lupa vaaditaan | Keskeytetty |
| Käsitelty norsunluu:
  vuoden 1975 ja ja vuoden 1990 välisenä aikana hankitut norsunluuta sisältävät esineet ”Ennen liitettä I” | Lupa voidaan myöntää tapauskohtaisesti — todistus vaaditaan | Keskeytetty | Kielletty | Kielletty
  (ei muutosta) | Kielletty | Kielletty
  (ei muutosta) |
| Käsitelty norsunluu:
  vuoden 1947 ja ja vuoden 1975 välisenä aikana hankitut norsunluuta sisältävät esineet ”Ennen yleissopimusta” | Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapauskohtaisesti soittimille - todistus vaaditaanm | Tapaus-kohtainen Lupa voidaan myöntää - todistus vaaditaan | Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti soittimille – todistus vaaditaan | Lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti ainoastaan jälleentuontia varten – lupa vaaditaan | Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti soittimille - lupa vaaditaan |
| Vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevat esineet (antiikkiesineet) | Hyväksytty – ei tarvetta todistukselle | Lupa voidaan myöntää tapauskohtaisesti — todistus vaaditaan | Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti soittimille sekä museoille myydyille antiikki-esineille - todistus vaaditaan | Lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti - lupa vaaditaan | Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti soittimille sekä museoille myydyille antiikkiesineille - lupa vaaditaan |

EU:n sisäinen kauppa kaupallisiin tarkoituksiin

Jälleenvienti EU:sta kaupallisiin tarkoituksiin

Tuonti EU:hun kaupallisiin tarkoituksiin

Vanha järjestelmä

Nykyinen järjestelmä

Vanha järjestelmä

Nykyinen järjestelmä

Vanha järjestelmä

Nykyinen järjestelmä

Käsittelemä-tön norsunluu

Lupa voidaan myöntää tapauskohtaisesti vuotta 1990/vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleville esineille todistus vaaditaan

Keskeytetty, tapauskohtainen lupa voidaan myöntää vain soitinten tai vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevien kulttuurisesti, taiteellisesti tai historiallisesti erittäin merkittävien antiikkiesineiden korjausta varten (26) - vaaditaan yksi liiketoimikohtainen todistus

Keskeytetty

Keskeytetty

(ei muutosta)

Tapaus-kohtainen lupa voidaan myöntää vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin oleville antiikki-esineille tai jälleentuoduille vuotta 1975 edeltävältä ajalta peräisin oleville esineille Lupa vaaditaan

Keskeytetty

Käsitelty norsunluu:

vuoden 1975 ja ja vuoden 1990 välisenä aikana hankitut norsunluuta sisältävät esineet ”Ennen liitettä I”

Lupa voidaan myöntää tapauskohtaisesti — todistus vaaditaan

Keskeytetty

Kielletty

Kielletty

(ei muutosta)

Kielletty

Kielletty

(ei muutosta)

Käsitelty norsunluu:

vuoden 1947 ja ja vuoden 1975 välisenä aikana hankitut norsunluuta sisältävät esineet ”Ennen yleissopimusta”

Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapauskohtaisesti soittimille - todistus vaaditaanm

Tapaus-kohtainen Lupa voidaan myöntää - todistus vaaditaan

Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti soittimille – todistus vaaditaan

Lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti ainoastaan jälleentuontia varten – lupa vaaditaan

Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti soittimille - lupa vaaditaan

Vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevat esineet (antiikkiesineet)

Hyväksytty – ei tarvetta todistukselle

Lupa voidaan myöntää tapauskohtaisesti — todistus vaaditaan

Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti soittimille sekä museoille myydyille antiikki-esineille - todistus vaaditaan

Lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti - lupa vaaditaan

Keskeytetty, lupa voidaan myöntää tapaus-kohtaisesti soittimille sekä museoille myydyille antiikkiesineille - lupa vaaditaan

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 338/97, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä (EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.).

(2)  Komission asetus (EY) N:o 865/2006, annettu 4 päivänä toukokuuta 2006, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 166, 19.6.2006, s. 1.).

(3)  EYVL L 473, 22.12.2021, s. 1.

(4)  http://uis.unesco.org/en/glossary-term/museum#:~:text=Definition,of%20education%2C%20study%20and%20enjoyment

(5)  Tässä ohjeasiakirjassa norsunluulla tarkoitetaan yksinomaan norsuista peräisin olevaa norsunluuta.

(6)  Perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan.

(7)  Nellemann, C., Henriksen, R., Raxter, P., Ash, N., Mrema, E. (Eds). (2014). The Environmental Crime Crisis — Threats to Sustainable Development from Illegal Exploitation and Trade in Wildlife and Forest Resources. A UNEP Rapid Response Assessment. United Nations Environment Programme and GRID-Arendal, Nairobi and Arendal.

(8)  https://cites.org/eng/MIKE_PIKE_Trends_report_elephants_CITES_16112020

(9)  Thouless, C.R., Dublin, H.T., Blanc, J.J., Skinner, D.P., Daniel, T.E., Taylor, R.D., Maisels, F., Frederick H. L., Bouché, P. (2016). African Elephant Status Report 2016: an update from the African Elephant Database. Occasional Paper Series of the IUCN Species Survival Commission, No. 60 IUCN / SSC Africa Elephant Specialist Group. IUCN, Gland, Switzerland.

(10)  https://cites.org/eng/UNODC_releases_WorldWildlifeCrimeReport2020_CITES_10072020

(11)  Norsujen kauppaa koskeva tietojärjestelmä (ETIS) perustettiin norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevalla CITES-päätöslauselmalla Conf. 10.10 (Rev. CoP17). Yksi sen tavoitteista on ”i) laittoman norsujen tappamisen ja laittoman norsunluukaupan tasojen ja kehityssuuntien sekä niiden muutosten mittaaminen ja kirjaaminen.” ETIS tuottaa kattavan raportin norsunluun takavarikoinneista maailmanlaajuisesti ennen kutakin CITES-osapuolten konferenssia. Viimeisin raportti on saatavilla osoitteessa: https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18- 069-03-R1.pdf

(12)  https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18-069-02.pdf

(13)  https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf

(14)  Komission tiedonanto 2017/C 154/06.

(15)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0087&from=EN

(16)  Luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevaa toimintasuunnitelmaa arvioidaan parhaillaan vuosina 2020 ja 2021; Arvioinnin perusteella on määrä hyväksyä tarkistettu versio – ks. vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia, COM(2020) 380 final, 20. toukokuuta 2020.

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1590574123338&uri=CELEX:52020DC0380

(18)  Suositetaan, että EU:n jäsenvaltiot käyttävät CITES-päätöslauselmaan Conf. 10.10 (Rev. CoP 18) sisältyvää ”käsittelemättömän norsunluun” määritelmää, jonka mukaan

a) termi ”käsittelemätön norsunluu” kattaa kaikki kokonaiset norsujen syöksyhampaat, kiillotetut tai kiillottamattomat ja missä tahansa muodossa olevat, ja kaikki norsunluusta leikatut palat, kiillotetut tai kiillottamattomat ja millä tahansa tavalla alkuperäisestä muodostaan muutetut, lukuun ottamatta ”käsiteltyä norsunluuta”; ja

b) ilmaisun ”käsitelty norsunluu” on tulkittava tarkoittavan norsunluuta, joka on kokonaan tai osittain veistetty, muotoiltu tai prosessoitu, mutta ei kuitenkaan kokonaisia syöksyhampaita missään muodossa, paitsi jos koko pinta on veistetty.

(19)  Ks. Status of elephant populations, levels of illegal killing and the trade in ivory: A report to the CITES Standing Committee, osoitteessat https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf

(20)  EYVL C 154, 17.5.2017, s. 15.

(21)  https://cites.org/eng/niaps

(22)  Erityisesti henkilötietojen suojaa koskeva lainsäädäntö.

(23)  Esineeksi muokatun yksilön määritelmään sisältyy neljä tekijää, jotka kaikki on arvioitava: esine on valmistettu/muokattu ennen 3. maaliskuuta 1947; esinettä on huomattavasti muutettu siitä, minkälainen se luonnontilassa on ollut; esine kuuluu selvästi johonkin määritelmässä mainittuun luokkaan – korut, koriste-, taide- tai käyttöesineet tai soittimet – ja sitä voidaan käyttää tarkoitukseensa ilman enempää veistämistä, työstämistä tai muokkaamista; jäsenvaltion hallintoviranomainen on vakuuttunut siitä, että esine on hankittu kyseisin edellytyksin. Ks. Esineiksi muokattuja yksilöitä koskevat ohjeet luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevien EU-säännösten soveltamiseksi (EUVL C 154, 17.5.2017, s. 15).

(24)  Tätä kieltoa sovelletaan sekä liitteissä A että B lueteltuihin norsupopulaatioihin, koska liitteessä B mainittujen metsästysmuistojen kauppa on mahdollista ainoastaan muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin (ks. huomautus liitteeseen B sisältyvässä Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen norsupopulaatioiden luettelossa).

(25)  Tässä taulukossa käytetään termiä ”keskeytetty”, jos toimenpide on otettu käyttöön näiden ohjeiden tai sen aiemman version kautta. Termi ”kielletty” viittaa perusasetukseen ja/tai CITES-yleissopimukseen sisältyviin velvoitteisiin.

(26)  museon tai julkisen laitoksen hallussa olevat vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevat antiikkiesineet, joiden osalta kulttuuriperinnöstä vastaava toimivaltainen viranomainen (kuten asiasta vastaava ministeriö) vahvistaa suuren kulttuurisen, taiteellisen tai historiallisen merkityksen ja tukee tarvetta korjata esine norsunluulla.

---

LIITE I

Näyttö laillisesta hankinnasta

Yleiset näkökohdat

Sekä jälleenvientitodistusten että EU:n sisäisen kaupan todistusten yhteydessä on hakijan velvollisuus osoittaa EU:n asianomaisen jäsenvaltion CITES-viranomaista tyydyttävällä tavalla, että asiakirjojen myöntämisedellytykset täyttyvät ja erityisesti se, että norsunluuesineet on hankittu laillisesti23

Jäsenvaltioiden on arvioitava hakijan toimittamat todisteet tapauskohtaisesti.

Vaikka onkin selvää, että hankinnan laillisuus on osoitettava kaikissa tapauksissa, jäsenvaltioiden olisi harkittava riskeihin perustuvan lähestymistavan käyttöä arvioidessaan hakemuksia norsunluun tuontia, jälleenvientiä tai EU:n sisäistä norsunluukauppaa varten.

Liiketoimet voivat johtaa eriasteisiin tarkastuksiin riippuen erilaisista tuotavaan tai jälleenvietävään tai kaupattavaan norsunluuhun liittyvistä näkökohdista:

| — | määrä; |
| --- | --- |

—

määrä;

| — | muoto (esim. antiikkiesine, muokattu tai käsittelemätön); |
| --- | --- |

—

muoto (esim. antiikkiesine, muokattu tai käsittelemätön);

| — | olosuhteet, joissa se alun perin hankittiin (esim. osa liiketointa tai lahjana/perintönä); ja |
| --- | --- |

—

olosuhteet, joissa se alun perin hankittiin (esim. osa liiketointa tai lahjana/perintönä); ja

| — | päivämäärä, jona se alun perin hankittiin. |
| --- | --- |

—

päivämäärä, jona se alun perin hankittiin.

Jäsenvaltioiden on käytettävä arvostelukykyään, kun ne päättävät liiketoimen luonteen perusteella, millaista ja missä määrin näyttöä tarvitaan hakemuksen tueksi.

On tärkeää todeta, että laillista alkuperää koskevan todisteen tyyppi riippuu hankintatavasta. Esimerkiksi:

| — | Jos hakija itse on tuonut norsunluuesineen maahan ennen yleissopimuksen voimaantuloa,






  a) | hakijaa voidaan vaatia todistamaan, että hän asui tai työskenteli viejämaassa.
  Todisteena tästä voivat olla vanhat valokuvat, sopimukset, otteet syntymätodistuksesta, otteet väestörekisteristä tai hakijan ja/tai muiden perheenjäsenten antama vakuutus. |
| --- | --- | --- |

—

Jos hakija itse on tuonut norsunluuesineen maahan ennen yleissopimuksen voimaantuloa,

a)

hakijaa voidaan vaatia todistamaan, että hän asui tai työskenteli viejämaassa.

Todisteena tästä voivat olla vanhat valokuvat, sopimukset, otteet syntymätodistuksesta, otteet väestörekisteristä tai hakijan ja/tai muiden perheenjäsenten antama vakuutus.

| b) | hakijan on todistettava, että norsunluuesine on hankittu tai tuotu EU:hun laillisesti (ks. todistetyypit jäljempänä). |
| --- | --- |

b)

hakijan on todistettava, että norsunluuesine on hankittu tai tuotu EU:hun laillisesti (ks. todistetyypit jäljempänä).

| — | Jos norsunluuesine on (laillisesti) hankittu EU:ssa, hakijan on osoitettava, että tämä tapahtui ennen vuotta 1975 tai että esine hankittiin soveltamalla aiempaa, vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevia esineiksi muokattuja yksilöitä koskevaa poikkeusta (ks. todistetyypit jäljempänä). |
| --- | --- |

—

Jos norsunluuesine on (laillisesti) hankittu EU:ssa, hakijan on osoitettava, että tämä tapahtui ennen vuotta 1975 tai että esine hankittiin soveltamalla aiempaa, vuotta 1947 edeltävältä ajalta peräisin olevia esineiksi muokattuja yksilöitä koskevaa poikkeusta (ks. todistetyypit jäljempänä).

Todistetyypit

Jälleenvientitodistuksia ja EU:n sisäisen kaupan todistuksia koskevien hakemusten tukena olisi käytettävä yleensä ensisijaisesti seuraavia todisteita:

| — | EU:n sisäisen kaupan todistus. Tällaisessa tapauksessa olisi kuultava todistuksen myöntänyttä EU:n jäsenvaltiota todistuksen pätevyyden tarkistamiseksi.
  Jos EU:n sisäisen kaupan todistuksessa ilmoitetut tiedot ovat epäselviä tai jos on epäilyjä tai huolenaiheita todistuksen pätevyydestä tai norsunluun laillisuudesta, hakijalta ja/tai todistuksen myöntäneeltä viranomaiselta olisi pyydettävä lisätietoja.
  Lisätodisteita voidaan pyytää, jos esimerkiksi todistuksesta puuttuvat tunnistuselementit (esim. valokuvat, yksityiskohtainen kuvaus, syöksyhampaan pituus- ja painotiedot) tai jos se on erityisen vanha.
  Jäsenvaltiot voivat pyytää mitä tahansa todisteita, jotka antavat esineestä ja sen taustasta sellaista lisätietoa, jota ei ole mainittu EU:n sisäisen kaupan todistuksessa. Myös kuittia tai luovutuskirjaa voidaan pyytää, erityisesti jos todistus on liiketoimikohtainen, sen osoittamiseksi, että nykyinen omistaja on hankkinut esineen suoraan todistuksen haltijalta. |
| --- | --- |

—

EU:n sisäisen kaupan todistus. Tällaisessa tapauksessa olisi kuultava todistuksen myöntänyttä EU:n jäsenvaltiota todistuksen pätevyyden tarkistamiseksi.

Jos EU:n sisäisen kaupan todistuksessa ilmoitetut tiedot ovat epäselviä tai jos on epäilyjä tai huolenaiheita todistuksen pätevyydestä tai norsunluun laillisuudesta, hakijalta ja/tai todistuksen myöntäneeltä viranomaiselta olisi pyydettävä lisätietoja.

Lisätodisteita voidaan pyytää, jos esimerkiksi todistuksesta puuttuvat tunnistuselementit (esim. valokuvat, yksityiskohtainen kuvaus, syöksyhampaan pituus- ja painotiedot) tai jos se on erityisen vanha.

Jäsenvaltiot voivat pyytää mitä tahansa todisteita, jotka antavat esineestä ja sen taustasta sellaista lisätietoa, jota ei ole mainittu EU:n sisäisen kaupan todistuksessa. Myös kuittia tai luovutuskirjaa voidaan pyytää, erityisesti jos todistus on liiketoimikohtainen, sen osoittamiseksi, että nykyinen omistaja on hankkinut esineen suoraan todistuksen haltijalta.

| — | Radiohiiliajoituksen/isotooppianalyysin tulokset yksilön iän (siis alkuperän) määrittämiseksi (1), pitäen mielessä, ettei iänmääritys sinällään riitä todisteeksi hankinnan laillisuudesta. |
| --- | --- |

—

Radiohiiliajoituksen/isotooppianalyysin tulokset yksilön iän (siis alkuperän) määrittämiseksi (1), pitäen mielessä, ettei iänmääritys sinällään riitä todisteeksi hankinnan laillisuudesta.

| — | Asiantuntijalausunto, tunnustetun riippumattoman asiantuntijan tekemän iänmäärityksen muodossa. Asiantuntija voi olla esimerkiksi ylipistoon tai tutkimuslaitokseen liittyvä henkilö, tuomioistuinta lähellä oleva tai oikeudellisella prosessilla hyväksytty neuvonantaja tai hyväksytty tai tunnustettu asiantuntija (2).
  Asiantuntijalausunnot voidaan katsoa riittäväksi todisteeksi sekä käsitellyn että käsittelemättömän norsunluun tapauksessa (esim. jos rikosteknistä analyysiä ei voida käyttää). Antiikkisen käsitellyn norsunluun iänmääritys voidaan tehdä veistotyylin ja työstötekniikoiden perusteella. Asiantuntijoiden lausunnot on perusteltava asianmukaisesti, ja niissä on selitettävä, mitkä tyyliin, muotoiluun jne. liittyvät seikat on otettu huomioon ja mitkä ovat olleet ratkaisevia päätelmiä tehtäessä. |
| --- | --- |

—

Asiantuntijalausunto, tunnustetun riippumattoman asiantuntijan tekemän iänmäärityksen muodossa. Asiantuntija voi olla esimerkiksi ylipistoon tai tutkimuslaitokseen liittyvä henkilö, tuomioistuinta lähellä oleva tai oikeudellisella prosessilla hyväksytty neuvonantaja tai hyväksytty tai tunnustettu asiantuntija (2).

Asiantuntijalausunnot voidaan katsoa riittäväksi todisteeksi sekä käsitellyn että käsittelemättömän norsunluun tapauksessa (esim. jos rikosteknistä analyysiä ei voida käyttää). Antiikkisen käsitellyn norsunluun iänmääritys voidaan tehdä veistotyylin ja työstötekniikoiden perusteella. Asiantuntijoiden lausunnot on perusteltava asianmukaisesti, ja niissä on selitettävä, mitkä tyyliin, muotoiluun jne. liittyvät seikat on otettu huomioon ja mitkä ovat olleet ratkaisevia päätelmiä tehtäessä.

Jos edellä kuvattuja todisteita ei ole saatavilla, hakijaa olisi pyydettävä esittämään yhdistelmä muuntyyppisiä todisteita hankinnan laillisuuden osoittamiseksi (ks. muunlaiset todisteet jäljempänä). Jäsenvaltioiden olisi pyydettävä hakijaa toimittamaan mahdollisimman monentyyppisiä todisteita hakemuksensa tueksi.

Muunlaisiin todisteisiin, jotka voivat muodostaa tyydyttävän näytön laillisesta hankinnasta, sisältyvät seuraavat (mieluiten niiden yhdistelmänä):

| — | Norsunluuta sisältävien ”esineeksi muokattujen yksilöiden” tapauksessa hyväksytyn/tunnustetun asiantuntijan antama asiakirja. |
| --- | --- |

—

Norsunluuta sisältävien ”esineeksi muokattujen yksilöiden” tapauksessa hyväksytyn/tunnustetun asiantuntijan antama asiakirja.

| — | Kuitti tai lasku, lahjakirja tai perintöasiakirja kuten testamentti. |
| --- | --- |

—

Kuitti tai lasku, lahjakirja tai perintöasiakirja kuten testamentti.

| — | Vanhat valokuvat norsunluuesineestä (valokuvista käytävä ilmi päiväys, tunnistettavissa oleva henkilö, lähtöpaikka), vanha metsästyslupa (tai muu metsästykseen liittyvä asiakirja), vakuutusasiakirjat, kirjeet, vanhat julkiset asiakirjat (kuten lehtiartikkelit tai muut alkuperäiset raportit tai julkaisut, joista ilmenee esineen alkuperä). |
| --- | --- |

—

Vanhat valokuvat norsunluuesineestä (valokuvista käytävä ilmi päiväys, tunnistettavissa oleva henkilö, lähtöpaikka), vanha metsästyslupa (tai muu metsästykseen liittyvä asiakirja), vakuutusasiakirjat, kirjeet, vanhat julkiset asiakirjat (kuten lehtiartikkelit tai muut alkuperäiset raportit tai julkaisut, joista ilmenee esineen alkuperä).

| — | Muut oikeudellista hankintaa koskevan vaatimuksen tueksi esitettävät lisätodisteet, kuten todisteet siitä, että henkilö, joka on hankkinut yksilön, on työskennellyt tai palvellut paikassa, jossa norsunluu on hankittu (esim. Afrikassa), tai passileimojen jäljennökset. |
| --- | --- |

—

Muut oikeudellista hankintaa koskevan vaatimuksen tueksi esitettävät lisätodisteet, kuten todisteet siitä, että henkilö, joka on hankkinut yksilön, on työskennellyt tai palvellut paikassa, jossa norsunluu on hankittu (esim. Afrikassa), tai passileimojen jäljennökset.

| — | Todistajanlausunto tai valaehtoinen vakuutus tai omistajan allekirjoittama vakuutus. Jäsenvaltiot voivat harkita pyytävänsä hakijaa toimittamaan myönnettävän todistuksen tueksi valaehtoisen vakuutuksen, jossa todetaan hänen olevan tietoinen väärän ilmoituksen seurauksista. Todistajanlausunnon ja valaehtoisen vakuutuksen tueksi olisi vielä esitettävä muita todisteita, kuten valokuvia tai kuitteja tai laskuja. |
| --- | --- |

—

Todistajanlausunto tai valaehtoinen vakuutus tai omistajan allekirjoittama vakuutus. Jäsenvaltiot voivat harkita pyytävänsä hakijaa toimittamaan myönnettävän todistuksen tueksi valaehtoisen vakuutuksen, jossa todetaan hänen olevan tietoinen väärän ilmoituksen seurauksista. Todistajanlausunnon ja valaehtoisen vakuutuksen tueksi olisi vielä esitettävä muita todisteita, kuten valokuvia tai kuitteja tai laskuja.

| — | Esineeksi muokattujen yksilöiden tai EU:ssa valmistettujen soittimien osalta valmistajan tai asiantuntijan vahvistus siitä, että soitin on valmistettu jonkin EU:n jäsenvaltion alueella ennen asianomaiseen CITES-luetteloon sisällyttämisen päivämäärää. |
| --- | --- |

—

Esineeksi muokattujen yksilöiden tai EU:ssa valmistettujen soittimien osalta valmistajan tai asiantuntijan vahvistus siitä, että soitin on valmistettu jonkin EU:n jäsenvaltion alueella ennen asianomaiseen CITES-luetteloon sisällyttämisen päivämäärää.

Jos hakijan jälleenvientiä tai EU:n sisäisen kaupan todistusta koskevan hakemuksen tueksi esittämän näytön perusteella on edelleen epäilyksiä norsunluun hankkimisesta laillisesti, jäsenvaltioiden olisi harkittava riippumattoman asiantuntijan kuulemista tai rikosteknisen analyysin vaatimista yksilön iän todentamiseksi. Tässä tapauksessa kustannusten olisi tultava hakijan maksettaviksi.

---

(1)  UNODC:n ohjeissa esitetään yleiskatsaus käytettävissä olevista laboratoriotestivaihtoehdoista sekä ohjeita näytteiden ottamisesta testausta varten, mukaan lukien luettelo norsunluun näytteenottoon tarvittavista laitteista ja materiaaleista (ks. UNODC. (2014) Guidelines on Methods and Procedures for Ivory Sampling and Laboratory Analysis. United Nations, New York, erityisesti 14.2.2 Isotopes (sivu 30 ja sitä seuraavat sivut ja sivu 46); osoitteessa https://www.unodc.org/documents/Wildlife/Guidelines Ivory.pdf).

Ks. myös sivusto www.ivoryid.org

(2)  Jos käytetään huutokaupanpitäjältä saatua asiantuntijalausuntoa, saattaa syntyä eturistiriita. Tämä on otettava huomioon asianmukaisesti.

---

LIITE II

Merkinnät, rekisteröinti ja muut vaatimukset todistusten myöntämisen yhteydessä

Norsunluutuotteiden pysyvä merkitseminen ei ole EU:n lainsäädännön mukaan pakollista ennen kuin EU:n sisäisen kaupan todistus myönnetään, mutta sitä vaaditaan jo joissakin jäsenvaltioissa. Lisäksi EU:n jäsenvaltiot myöntävät tuontilupia ja jälleenvientitodistuksia joillekin norsunluutuotteille vain, jos ne on merkitty. Ks. komission asetuksen (EY) N:o 865/2006 64 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 65 artiklan 1 kohta sekä CITES-päätöslauselma 10.10 (Rev. CoP 17), jossa myös kannustetaan merkitsemään ”kaikenkokoiset kokonaiset syöksyhampaat sekä norsunluusta leikatut palat, jotka ovat vähintään 20 cm:n pituisia ja painavat vähintään yhden kilogramman.”

Tässä yhteydessä suositetaan, että jäsenvaltiot harkitsevat pysyvää merkintää:

| (i) | kaikenkokoisille kokonaisille syöksyhampaille, |
| --- | --- |

(i)

kaikenkokoisille kokonaisille syöksyhampaille,

| (ii) | sekä norsunluusta leikatuille paloille, jotka ovat vähintään 20 cm:n pituisia ja painavat vähintään yhden kilogramman. |
| --- | --- |

(ii)

sekä norsunluusta leikatuille paloille, jotka ovat vähintään 20 cm:n pituisia ja painavat vähintään yhden kilogramman.

Merkintä mahdollistaa todistuksen yhdistämisen asianomaiseen norsunluutuotteeseen ja parantaa jäljitettävyyttä järjestelmän sisällä.

Merkintä suositetaan toteutettavaksi CITES-päätöslauselman 10.10 (Rev. CoP 17) mukaisesti: ”kaikenkokoiset kokonaiset syöksyhampaat sekä norsunluusta leikatut palat, jotka ovat vähintään 20 cm:n pituisia ja painavat vähintään yhden kilogramman, merkitään tarkastusleimalla, pysyvällä musteella tai muulla pysyvällä merkintätavalla käyttäen seuraavaa kaavaa: alkuperämaan kaksikirjaiminen ISO-koodi, vuoden kaksi viimeistä numeroa / järjestysnumero ao. vuonna / paino kilogrammoina (esim. KE 00/127/14). On tunnettua, että eri osapuolilla on erilaisia merkintäjärjestelmiä ja niillä voi olla eri tapoja ilmaista järjestysnumero ja vuosi (joka voi olla esimerkiksi rekisteröintivuosi tai talteenottovuosi), mutta kaikissa järjestelmissä kullakin merkityllä norsunluuesineellä on oltava ainutkertainen tunnistekoodi. Kokonaisissa syöksyhampaissa kyseinen koodi olisi sijoitettava tyveen (lip mark) ja sitä olisi korostettava kirkasvärillä.”

Päätöslauselmassa mainitaan, että merkinnässä olisi ilmoitettava alkuperämaa. Jos kyseinen maa ei ole tiedossa silloin, kun merkintä tehdään EU:n jäsenvaltiossa, olisi käytettävä merkintämaan ISO-koodia. Jäsenvaltiot voivat pitää aiheellisena säätää, että norsunluun haltija tai omistaja vastaa pysyvän merkinnän kustannuksista.

Kun esine on merkitty pysyvästi, asianomainen koodi olisi tallennettava tulevien tarkistusten helpottamiseksi sähköiseen tietokantaan, johon olisi myös tallennettava todistuksen numero ja kaikki olennaiset tiedot kuten pituus, paino ja esineen status ennen CITES-sopimuksen voimaantuloa.

Tiedot olisi rekisteröitävä kansallisella tasolla, jos mahdollista. Jos tiedot rekisteröidään alueellisella tai paikallisella tasolla, olisi käytössä oltava mekanismi tietojen jakamiseen (kansallisen) CITES-keskusviranomaisen kanssa tai sen valvonnassa. On suositeltavaa, että merkinnän jälkeen esine dokumentoidaan valokuvin ja että rekisteritietoja ja valokuvia säilytetään yhdessä.

Jäsenvaltiot ovat raportoineet EU:n sisäisen kaupan todistusten pätevyyden tarkastukseen liittyvistä ongelmista, joiden vuoksi esineiden (käsittelemättömien syöksyhampaiden) tunnistuksen vahvistaminen on vaikeaa. Näiden ongelmien ratkaisemiseksi suositetaan, että jäsenvaltiot

| — | edellyttävät norsunluuesineiden (erityisesti käsittelemättömien kokonaisten syöksyhampaiden) dokumentointia valokuvin ja kansallisen järjestelmän niin salliessa varmistavat, että valokuvat liitetään.
  asianomaiseen EU:n sisäiseen todistukseen. Valokuvat olisi skannattava ja säilytettävä myönnettyä todistusta koskevien rekisteritietojen kanssa.
  Ominaisuuksia, jotka voitaisiin dokumentoida (jotka auttaisivat tunnistamisessa), ovat muun muassa seuraavat:






  — | ominaisväri |
| --- | --- | --- |

—

edellyttävät norsunluuesineiden (erityisesti käsittelemättömien kokonaisten syöksyhampaiden) dokumentointia valokuvin ja kansallisen järjestelmän niin salliessa varmistavat, että valokuvat liitetään.

asianomaiseen EU:n sisäiseen todistukseen. Valokuvat olisi skannattava ja säilytettävä myönnettyä todistusta koskevien rekisteritietojen kanssa.

Ominaisuuksia, jotka voitaisiin dokumentoida (jotka auttaisivat tunnistamisessa), ovat muun muassa seuraavat:

—

ominaisväri

| — | halkeamat tai muut vauriot |
| --- | --- |

—

halkeamat tai muut vauriot

| — | syöksyhampaan kaarevuus |
| --- | --- |

—

syöksyhampaan kaarevuus

| — | syöksyhampaan tyvi (esim. sileä tai rikkonainen leikkausjälki). |
| --- | --- |

—

syöksyhampaan tyvi (esim. sileä tai rikkonainen leikkausjälki).

Valokuvat koko syöksyhampaasta ja sen tyvestä olisivat hyödyllisiä. Jos syöksyhampaassa on kaiverrus, mukaan olisi liitettävä valokuva, josta näkyy sen yksityiskohdat ja sijainti syöksyhampaassa. Valokuvat norsunluusta, jota varten on myönnetty todistus, ovat erityisen tärkeitä siinä tapauksessa, että norsunluuta ei ole merkitty;

| — | ilmoittavat todistuksessa tiedot siitä, kuinka norsunluuesineen paino ja pituus on mitattu, sekä ympärysmitasta tyvikohdassa.

  Painon osalta olennaisia ovat tiedot siitä, milloin paino on määritetty (onko esine punnittu todistuksen myöntämisajankohtana vai onko käytetty vanhempia painotietoja) ja sisältääkö paino joitakin syöksyhampaaseen liitettyjä esineitä (kuten tyven ympärillä oleva suojus tai kiinnike seinään kiinnittämistä varten), jotka on voitu poistaa myöhemmässä punnituksessa.

  Pituuden osalta olennaisia ovat tiedot siitä, onko ilmoitettu pituus sisä- vai ulkopituus ja onko se mitattu kärjestä tyveen (vai jostain muusta kohdasta); |
| --- | --- |

—

ilmoittavat todistuksessa tiedot siitä, kuinka norsunluuesineen paino ja pituus on mitattu, sekä ympärysmitasta tyvikohdassa.

Painon osalta olennaisia ovat tiedot siitä, milloin paino on määritetty (onko esine punnittu todistuksen myöntämisajankohtana vai onko käytetty vanhempia painotietoja) ja sisältääkö paino joitakin syöksyhampaaseen liitettyjä esineitä (kuten tyven ympärillä oleva suojus tai kiinnike seinään kiinnittämistä varten), jotka on voitu poistaa myöhemmässä punnituksessa.

Pituuden osalta olennaisia ovat tiedot siitä, onko ilmoitettu pituus sisä- vai ulkopituus ja onko se mitattu kärjestä tyveen (vai jostain muusta kohdasta);

| — | ilmoittavat sekä esineiden lukumäärän että painon (kg) (koska esineiden koko vaihtelee suuresti). |
| --- | --- |

—

ilmoittavat sekä esineiden lukumäärän että painon (kg) (koska esineiden koko vaihtelee suuresti).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 30.12.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 528/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 528/36

---

Euron kurssi (1)

29. joulukuuta 2021

(2021/C 528/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1303 |
| JPY | Japanin jeniä | 129,97 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4365 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,84115 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2608 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0380 |
| ISK | Islannin kruunua | 147,40 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,9883 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,958 |
| HUF | Unkarin forinttia | 370,22 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6037 |
| RON | Romanian leuta | 4,9499 |
| TRY | Turkin liiraa | 14,1525 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5638 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4486 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,8127 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6625 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5309 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 341,06 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,9471 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,1994 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5200 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 112,32 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7269 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,592 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 83,5863 |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,888 |
| BRL | Brasilian realia | 6,3824 |
| MXN | Meksikon pesoa | 23,2544 |
| INR | Intian rupiaa | 84,3880 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1303

JPY

Japanin jeniä

129,97

DKK

Tanskan kruunua

7,4365

GBP

Englannin puntaa

0,84115

SEK

Ruotsin kruunua

10,2608

CHF

Sveitsin frangia

1,0380

ISK

Islannin kruunua

147,40

NOK

Norjan kruunua

9,9883

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,958

HUF

Unkarin forinttia

370,22

PLN

Puolan zlotya

4,6037

RON

Romanian leuta

4,9499

TRY

Turkin liiraa

14,1525

AUD

Australian dollaria

1,5638

CAD

Kanadan dollaria

1,4486

HKD

Hongkongin dollaria

8,8127

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6625

SGD

Singaporen dollaria

1,5309

KRW

Etelä-Korean wonia

1 341,06

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,9471

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,1994

HRK

Kroatian kunaa

7,5200

IDR

Indonesian rupiaa

16 112,32

MYR

Malesian ringgitiä

4,7269

PHP

Filippiinien pesoa

57,592

RUB

Venäjän ruplaa

83,5863

THB

Thaimaan bahtia

37,888

BRL

Brasilian realia

6,3824

MXN

Meksikon pesoa

23,2544

INR

Intian rupiaa

84,3880

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---