# Az Európai Unió C 501I/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 501I |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. december 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 501I

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. december 13.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 501 I/01 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az egész életen át tartó testmozgásról | 1 |
| 2021/C 501 I/02 | A Tanács következtetései az európai audiovizuális és médiatartalmak elérhetőségének és versenyképességének javításáról | 7 |
| 2021/C 501 I/03 | A Tanács következtetései a kultúráról, a magas színvonalú építészetről és az épített környezetről mint az új európai Bauhaus kezdeményezés kulcsfontosságú elemeiről | 13 |
| 2021/C 501 I/04 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról | 19 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2021/C 501 I/01

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az egész életen át tartó testmozgásról

1

2021/C 501 I/02

A Tanács következtetései az európai audiovizuális és médiatartalmak elérhetőségének és versenyképességének javításáról

7

2021/C 501 I/03

A Tanács következtetései a kultúráról, a magas színvonalú építészetről és az épített környezetről mint az új európai Bauhaus kezdeményezés kulcsfontosságú elemeiről

13

2021/C 501 I/04

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról

19

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2021.12.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CI 501/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CI 501/1

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az egész életen át tartó testmozgásról

(2021/C 501 I/01)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY

| 1. | az egészségvédő testmozgás (HEPA) ágazatközi előmozdításáról szóló, 2013. november 26-i ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlja, hogy a tagállamok „többek között a sport, az egészségügy, az oktatás, a környezetvédelem és a közlekedés szakterületére kiterjedő ágazatközi megközelítést kialakítva és az egyéb érintett ágazatoknak a figyelembevételével, továbbá a nemzeti sajátosságoknak megfelelően dolgozzanak ki az egészségvédő testmozgást népszerűsítő hatékony szakpolitikákat”, |
| --- | --- |

1.

az egészségvédő testmozgás (HEPA) ágazatközi előmozdításáról szóló, 2013. november 26-i ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlja, hogy a tagállamok „többek között a sport, az egészségügy, az oktatás, a környezetvédelem és a közlekedés szakterületére kiterjedő ágazatközi megközelítést kialakítva és az egyéb érintett ágazatoknak a figyelembevételével, továbbá a nemzeti sajátosságoknak megfelelően dolgozzanak ki az egészségvédő testmozgást népszerűsítő hatékony szakpolitikákat”,

| 2. | a gyermekek motoros készségeinek, testmozgásának és sporttevékenységeinek előmozdításáról szóló, 2015. december 15-i következtetéseiben a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy mérlegeljék olyan, többek között az oktatási, az ifjúsági és az egészségügyi ágazat részvételével megvalósuló ágazatközi szakpolitikák végrehajtását, amelyek révén elő lehet mozdítani a testnevelést és a motoros készségek kisgyermekkori fejlesztését, |
| --- | --- |

2.

a gyermekek motoros készségeinek, testmozgásának és sporttevékenységeinek előmozdításáról szóló, 2015. december 15-i következtetéseiben a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy mérlegeljék olyan, többek között az oktatási, az ifjúsági és az egészségügyi ágazat részvételével megvalósuló ágazatközi szakpolitikák végrehajtását, amelyek révén elő lehet mozdítani a testnevelést és a motoros készségek kisgyermekkori fejlesztését,

| 3. | a Covid19-világjárvány hatásáról és a sportágazat talpra állásáról szóló, 2020. június 29-i következtetéseiben a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy „mozdítsák elő az ágazatközi együttműködést és konzultációkat a sport szempontjából releváns területeken minden szinten, többek között a sportmozgalommal, a sporthoz kapcsolódó üzleti ágazattal és más érdekelt felekkel”, |
| --- | --- |

3.

a Covid19-világjárvány hatásáról és a sportágazat talpra állásáról szóló, 2020. június 29-i következtetéseiben a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy „mozdítsák elő az ágazatközi együttműködést és konzultációkat a sport szempontjából releváns területeken minden szinten, többek között a sportmozgalommal, a sporthoz kapcsolódó üzleti ágazattal és más érdekelt felekkel”,

| 4. | a sport és a testmozgás társadalmi előnyei érdekében történő ágazatközi együttműködés előmozdításáról szóló, 2020. december 4-i következtetéseiben a Tanács kiemeli, hogy „az ágazatközi együttműködés fontos szerepet játszhat az aktív és egészséges életmód feltételeinek megteremtésében és optimálissá tételében”, |
| --- | --- |

4.

a sport és a testmozgás társadalmi előnyei érdekében történő ágazatközi együttműködés előmozdításáról szóló, 2020. december 4-i következtetéseiben a Tanács kiemeli, hogy „az ágazatközi együttműködés fontos szerepet játszhat az aktív és egészséges életmód feltételeinek megteremtésében és optimálissá tételében”,

| 5. | a 2021–2024-es időszakra szóló, sportra vonatkozó uniós munkatervben a miniszterek elismerik, hogy „A sportban és az egészségvédő testmozgásban való részvétel előmozdítása” kiemelt területen a testmozgás előmozdítása jelenti az egyik fő témát, |
| --- | --- |

5.

a 2021–2024-es időszakra szóló, sportra vonatkozó uniós munkatervben a miniszterek elismerik, hogy „A sportban és az egészségvédő testmozgásban való részvétel előmozdítása” kiemelt területen a testmozgás előmozdítása jelenti az egyik fő témát,

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY

| 6. | a testmozgás hiánya a jelenlegi életmódunk mellett szerteágazó egészségügyi problémákat okoz. Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) a testmozgás hiányát a mortalitás vezető kockázati tényezői közé sorolta (1). A Covid19-világjárvány idején még jobban előtérbe kerültek a testmozgás hiányának egészségügyi kockázatai, |
| --- | --- |

6.

a testmozgás hiánya a jelenlegi életmódunk mellett szerteágazó egészségügyi problémákat okoz. Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) a testmozgás hiányát a mortalitás vezető kockázati tényezői közé sorolta (1). A Covid19-világjárvány idején még jobban előtérbe kerültek a testmozgás hiányának egészségügyi kockázatai,

| 7. | Európa szembesül azzal, hogy teljes lakossága, különösen a fiatalabb személyek körében jelentősen erősödnek a testmozgás hiányának már megfigyelhető tendenciái. Az európai szakpolitikák arra ösztönzik a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és kövessék nyomon a testmozgást, mindazonáltal a végrehajtást tovább kell erősíteni (2), |
| --- | --- |

7.

Európa szembesül azzal, hogy teljes lakossága, különösen a fiatalabb személyek körében jelentősen erősödnek a testmozgás hiányának már megfigyelhető tendenciái. Az európai szakpolitikák arra ösztönzik a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és kövessék nyomon a testmozgást, mindazonáltal a végrehajtást tovább kell erősíteni (2),

| 8. | más európai és nemzetközi dokumentumokban (3) is rámutattak arra, hogy a HEPA holisztikus megközelítésének részeként rendkívül fontos a testmozgás mértékének nyomon követése. A fizikai fittségnek az általános adatvédelmi rendelet (4) tiszteletben tartása mellett történő nyomon követése megbízható, tényeken alapuló képet adhat a testmozgásról, és ráirányíthatja a figyelmet minden esetleges egészségügyi kockázatot jelentő magatartásra, |
| --- | --- |

8.

más európai és nemzetközi dokumentumokban (3) is rámutattak arra, hogy a HEPA holisztikus megközelítésének részeként rendkívül fontos a testmozgás mértékének nyomon követése. A fizikai fittségnek az általános adatvédelmi rendelet (4) tiszteletben tartása mellett történő nyomon követése megbízható, tényeken alapuló képet adhat a testmozgásról, és ráirányíthatja a figyelmet minden esetleges egészségügyi kockázatot jelentő magatartásra,

FELISMERVE, HOGY

| 9. | a testmozgás az egyik legfontosabb és leghatékonyabb tényező a fizikai és mentális egészségnek a teljes élethosszon át tartó megőrzésében. Kedvező hatást gyakorol egyes egészségügyi problémák és betegségek, így például a szív- és érrendszeri betegségek, a 2-es típusú diabétesz stb. megelőzésére is, |
| --- | --- |

9.

a testmozgás az egyik legfontosabb és leghatékonyabb tényező a fizikai és mentális egészségnek a teljes élethosszon át tartó megőrzésében. Kedvező hatást gyakorol egyes egészségügyi problémák és betegségek, így például a szív- és érrendszeri betegségek, a 2-es típusú diabétesz stb. megelőzésére is,

| 10. | a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló rendszerekkel felmérhető a testmozgás hiányából fakadó problémák mértéke, és értékelhető a helyi, nemzeti vagy uniós szinten elfogadott szakpolitikák, cselekvési tervek, illetve kezdeményezések eredményessége, |
| --- | --- |

10.

a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló rendszerekkel felmérhető a testmozgás hiányából fakadó problémák mértéke, és értékelhető a helyi, nemzeti vagy uniós szinten elfogadott szakpolitikák, cselekvési tervek, illetve kezdeményezések eredményessége,

| 11. | az egész életen át tartó testmozgás koncepciójának a teljes élethosszon át tartó olyan rendszeres testmozgáson kell alapulnia, amelyet támogatni lehet a fizikai fittség tényeken alapuló, egész életen át tartó, azzal a céllal történő nyomon követésével, hogy mindenki egész élete során megőrizhesse egészségét, |
| --- | --- |

11.

az egész életen át tartó testmozgás koncepciójának a teljes élethosszon át tartó olyan rendszeres testmozgáson kell alapulnia, amelyet támogatni lehet a fizikai fittség tényeken alapuló, egész életen át tartó, azzal a céllal történő nyomon követésével, hogy mindenki egész élete során megőrizhesse egészségét,

HANGSÚLYOZVA, HOGY

| 12. | a rendszeres és elegendő (5) testmozgás fontos a gyermekek és a serdülők egészséges fejlődéséhez – fizikai, valamint mentális és szociális képességeik tekintetében egyaránt, |
| --- | --- |

12.

a rendszeres és elegendő (5) testmozgás fontos a gyermekek és a serdülők egészséges fejlődéséhez – fizikai, valamint mentális és szociális képességeik tekintetében egyaránt,

| 13. | a felnőttek esetében az aktív és egészséges életmód összefüggésében különösen fontos a rendszeres testmozgás, még akkor is, ha valaki felnőttkorában kezdi csak el a testedzést. A rendszeres testmozgás fontos tényező a munkahelyi teljesítményszint csökkenésének megelőzésében is. Mivel a felnőttek életük egyharmadát munkavégzéssel töltik, a munkakörnyezet rendkívül fontos a munkavállalók testmozgásának előmozdításában, |
| --- | --- |

13.

a felnőttek esetében az aktív és egészséges életmód összefüggésében különösen fontos a rendszeres testmozgás, még akkor is, ha valaki felnőttkorában kezdi csak el a testedzést. A rendszeres testmozgás fontos tényező a munkahelyi teljesítményszint csökkenésének megelőzésében is. Mivel a felnőttek életük egyharmadát munkavégzéssel töltik, a munkakörnyezet rendkívül fontos a munkavállalók testmozgásának előmozdításában,

| 14. | valamennyi korcsoportban a hátrányos helyzetű csoportok (6) a kevesebb lehetőség és a korlátozott hozzáférés miatt fizikailag gyakran nem eléggé aktívak, ami növeli körükben bizonyos betegségek kialakulásának a kockázatát. Egyenlő esélyeket kell biztosítanunk ezen célcsoportoknak, lehetővé téve számukra a testre szabott rendszeres testmozgásban és sportprogramokban való részvételt, |
| --- | --- |

14.

valamennyi korcsoportban a hátrányos helyzetű csoportok (6) a kevesebb lehetőség és a korlátozott hozzáférés miatt fizikailag gyakran nem eléggé aktívak, ami növeli körükben bizonyos betegségek kialakulásának a kockázatát. Egyenlő esélyeket kell biztosítanunk ezen célcsoportoknak, lehetővé téve számukra a testre szabott rendszeres testmozgásban és sportprogramokban való részvételt,

| 15. | az egész életen át tartó testmozgás koncepciójával összhangban a hosszú távú hatás azt kell, hogy eredményezze, hogy az európai polgárok – a fizikai és a mentális egészség javulása, valamint az egészségügyi rendszereinkre nehezedő nyomás és az egészségügyi költségek csökkentése céljából – fizikailag aktívabbá váljanak (7). A lehető legjobb eredmény elérése érdekében lehetőség szerint össze kell hangolni a szakpolitikai programokat, és ösztönözni kell az ágazatközi együttműködést, |
| --- | --- |

15.

az egész életen át tartó testmozgás koncepciójával összhangban a hosszú távú hatás azt kell, hogy eredményezze, hogy az európai polgárok – a fizikai és a mentális egészség javulása, valamint az egészségügyi rendszereinkre nehezedő nyomás és az egészségügyi költségek csökkentése céljából – fizikailag aktívabbá váljanak (7). A lehető legjobb eredmény elérése érdekében lehetőség szerint össze kell hangolni a szakpolitikai programokat, és ösztönözni kell az ágazatközi együttműködést,

TEKINTETTEL AZ ALÁBBIAKRA:

| 16. | egészséges életmód: számos országban a népegészségügyi és sportpolitikák elsődleges célja a polgárok arra való ösztönzése, hogy életük egésze során aktív és egészséges életmódot kövessenek, továbbá hogy testmozgást végezzenek és sportoljanak (8). Számos európai projektkezdeményezés szintén azt célozza, hogy a testmozgás beépüljön az egészségügyi nevelési programba annak érdekében, hogy jobb tanácsadást és támogatást lehessen biztosítani a klinikai környezetben végzett testmozgás tekintetében (9), |
| --- | --- |

16.

egészséges életmód: számos országban a népegészségügyi és sportpolitikák elsődleges célja a polgárok arra való ösztönzése, hogy életük egésze során aktív és egészséges életmódot kövessenek, továbbá hogy testmozgást végezzenek és sportoljanak (8). Számos európai projektkezdeményezés szintén azt célozza, hogy a testmozgás beépüljön az egészségügyi nevelési programba annak érdekében, hogy jobb tanácsadást és támogatást lehessen biztosítani a klinikai környezetben végzett testmozgás tekintetében (9),

| 17. | nyomon követés: néhány országban nyomon követik a lakosság fizikai fittségében bekövetkezett változásokat, és önkéntes alapon visszajelzést is adhatnak mindenkinek a fittségi szintjük alakulásáról. Egyes országok olyan rendszereket alakítottak ki, amelyekkel évente nyomon tudják követni és fel tudják mérni az iskolások és a fiatalok fizikai teljesítményét (10), |
| --- | --- |

17.

nyomon követés: néhány országban nyomon követik a lakosság fizikai fittségében bekövetkezett változásokat, és önkéntes alapon visszajelzést is adhatnak mindenkinek a fittségi szintjük alakulásáról. Egyes országok olyan rendszereket alakítottak ki, amelyekkel évente nyomon tudják követni és fel tudják mérni az iskolások és a fiatalok fizikai teljesítményét (10),

| 18. | ágazatközi együttműködés: a testmozgás előmozdításával és nyomon követésével ágazatközi módon, az általános adatvédelmi rendeletben foglaltaknak megfelelve kell foglalkozni. Nemcsak a sporttal, hanem a népegészségüggyel, az infrastruktúrával, az oktatással és képzéssel, a munkakörnyezettel, az ifjúsággal stb. kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó intézményeknek is jut szerep a testmozgás előmozdításában és a fizikai fittség nyomon követésében. Ezért ebbe be kell vonni a kormányzat egészét, a civil társadalmat, a sportklubokat, a helyi közösségeket stb., |
| --- | --- |

18.

ágazatközi együttműködés: a testmozgás előmozdításával és nyomon követésével ágazatközi módon, az általános adatvédelmi rendeletben foglaltaknak megfelelve kell foglalkozni. Nemcsak a sporttal, hanem a népegészségüggyel, az infrastruktúrával, az oktatással és képzéssel, a munkakörnyezettel, az ifjúsággal stb. kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó intézményeknek is jut szerep a testmozgás előmozdításában és a fizikai fittség nyomon követésében. Ezért ebbe be kell vonni a kormányzat egészét, a civil társadalmat, a sportklubokat, a helyi közösségeket stb.,

| 19. | a magatartási változás a hosszú távú fejlődéssel kapcsolatos kérdés, és a testmozgásra vonatkozó azon iránymutatások követéséből fakad (11), amelyekben a WHO azt szorgalmazza, hogy az elegendő testmozgás váljon a mindennapi élet részévé. Ez azt jelenti, hogy a szakpolitikát integrált módon kell végrehajtani, valamint annak keretében a különböző napszakokat és a mindennapi élet különböző helyzeteit kell előtérbe helyezni, |
| --- | --- |

19.

a magatartási változás a hosszú távú fejlődéssel kapcsolatos kérdés, és a testmozgásra vonatkozó azon iránymutatások követéséből fakad (11), amelyekben a WHO azt szorgalmazza, hogy az elegendő testmozgás váljon a mindennapi élet részévé. Ez azt jelenti, hogy a szakpolitikát integrált módon kell végrehajtani, valamint annak keretében a különböző napszakokat és a mindennapi élet különböző helyzeteit kell előtérbe helyezni,

| 20. | média: a média szerepet játszhat a társadalmi felelősségvállalásnak, a sporttevékenységeknek, valamint a testmozgás nyújtotta előnyök tudatosítását és az inaktivitás csökkentését célzó kampányoknak az előmozdításában, |
| --- | --- |

20.

média: a média szerepet játszhat a társadalmi felelősségvállalásnak, a sporttevékenységeknek, valamint a testmozgás nyújtotta előnyök tudatosítását és az inaktivitás csökkentését célzó kampányoknak az előmozdításában,

| 21. | európai kezdeményezések és projektek: különböző európai projektek és kezdeményezések járulnak hozzá az egészséges életmód előmozdítását célzó szakpolitikák kidolgozásához és a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló rendszerek fejlesztéséhez annak érdekében, hogy összehasonlítható, érvényes és megbízható adatokkal szolgáljanak az uniós tagállamokban. Ez segítheti a politikai döntéshozókat abban, hogy lehetővé tegyék az egész életen át tartó testmozgást, és hogy nagyobb hatást tudjanak gyakorolni az egészségre, |
| --- | --- |

21.

európai kezdeményezések és projektek: különböző európai projektek és kezdeményezések járulnak hozzá az egészséges életmód előmozdítását célzó szakpolitikák kidolgozásához és a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló rendszerek fejlesztéséhez annak érdekében, hogy összehasonlítható, érvényes és megbízható adatokkal szolgáljanak az uniós tagállamokban. Ez segítheti a politikai döntéshozókat abban, hogy lehetővé tegyék az egész életen át tartó testmozgást, és hogy nagyobb hatást tudjanak gyakorolni az egészségre,

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN

| 22. | a legjobb gyakorlatokat – így például a mobil és a vezeték nélküli technológiák, valamint a média és más kommunikációs csatornák használatát – egymással megosztva továbbra is mozdítsák elő és ösztönözzék az egész életen át tartó testmozgást a lakosság körében, beleértve a hátrányos helyzetű csoportokat is, a fizikai inaktivitás csökkentésére összpontosítva; |
| --- | --- |

22.

a legjobb gyakorlatokat – így például a mobil és a vezeték nélküli technológiák, valamint a média és más kommunikációs csatornák használatát – egymással megosztva továbbra is mozdítsák elő és ösztönözzék az egész életen át tartó testmozgást a lakosság körében, beleértve a hátrányos helyzetű csoportokat is, a fizikai inaktivitás csökkentésére összpontosítva;

| 23. | támogassák a testmozgást ösztönző nemzeti, regionális és/vagy helyi szintű kezdeményezéseket és kampányokat, a nyomonkövetési rendszerek kidolgozását, valamint a lakosság egészének a sporttevékenységekben való részvételét, így például az Európai Sporthetet, az „egészséges életmód mindenkinek” kezdeményezést, a sportról és a testmozgásról készített Eurobarométer-felmérést, az európai egészségfelmérés testmozgásról szóló kérdőívét (EHIS-PAQ) stb.; |
| --- | --- |

23.

támogassák a testmozgást ösztönző nemzeti, regionális és/vagy helyi szintű kezdeményezéseket és kampányokat, a nyomonkövetési rendszerek kidolgozását, valamint a lakosság egészének a sporttevékenységekben való részvételét, így például az Európai Sporthetet, az „egészséges életmód mindenkinek” kezdeményezést, a sportról és a testmozgásról készített Eurobarométer-felmérést, az európai egészségfelmérés testmozgásról szóló kérdőívét (EHIS-PAQ) stb.;

| 24. | az általános adatvédelmi rendelettel összhangban adott esetben hozzanak létre olyan, tényeken alapuló, a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és/vagy helyi rendszereket, amelyek megfelelő egyéni visszajelzések és a fittségi állapotban bekövetkezett változások önkéntes alapú nyomon követése révén ösztönzik a lakosságot az egész életen át tartó testmozgásra, valamint értékes információkkal szolgálnak a szakpolitikai döntéshozatalhoz (12), továbbá mozdítsák elő az ilyen rendszerek alkalmazását; |
| --- | --- |

24.

az általános adatvédelmi rendelettel összhangban adott esetben hozzanak létre olyan, tényeken alapuló, a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és/vagy helyi rendszereket, amelyek megfelelő egyéni visszajelzések és a fittségi állapotban bekövetkezett változások önkéntes alapú nyomon követése révén ösztönzik a lakosságot az egész életen át tartó testmozgásra, valamint értékes információkkal szolgálnak a szakpolitikai döntéshozatalhoz (12), továbbá mozdítsák elő az ilyen rendszerek alkalmazását;

| 25. | ágazatközi megközelítést alkalmazva, például a kohéziós politikai alapok igénybevételével valamennyi szinten támogassák azokat a szakpolitikákat, amelyek olyan elérhető és fenntartható nyilvános terek – így például erre alkalmas városrészek, újonnan épített területek, kerékpár- vagy futósávval rendelkező járdák, iskolai és egyetemi sportlétesítmények stb. – kialakítására irányulnak, ahol az összes polgár részt vehet sporttevékenységekben vagy az egész életen át tartó testmozgás keretébe tartozó tevékenységekben; |
| --- | --- |

25.

ágazatközi megközelítést alkalmazva, például a kohéziós politikai alapok igénybevételével valamennyi szinten támogassák azokat a szakpolitikákat, amelyek olyan elérhető és fenntartható nyilvános terek – így például erre alkalmas városrészek, újonnan épített területek, kerékpár- vagy futósávval rendelkező járdák, iskolai és egyetemi sportlétesítmények stb. – kialakítására irányulnak, ahol az összes polgár részt vehet sporttevékenységekben vagy az egész életen át tartó testmozgás keretébe tartozó tevékenységekben;

| 26. | az összes érintett hatóság és a tudományos közösség bevonásával valamennyi szinten azonosítsák és hangolják össze azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek célja, hogy ösztönözzék az embereket a sporttevékenységekben, illetve az egész életen át tartó testmozgásban való részvételre, továbbá ösztönözzék az ágazati döntéshozókat arra, hogy szakpolitikáikban nagyobb mértékben vegyék figyelembe azokat az előnyöket, amelyeket az egész életen át tartó testmozgás és a lakosság fizikai fittségének a nyomon követése nyújthat; |
| --- | --- |

26.

az összes érintett hatóság és a tudományos közösség bevonásával valamennyi szinten azonosítsák és hangolják össze azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek célja, hogy ösztönözzék az embereket a sporttevékenységekben, illetve az egész életen át tartó testmozgásban való részvételre, továbbá ösztönözzék az ágazati döntéshozókat arra, hogy szakpolitikáikban nagyobb mértékben vegyék figyelembe azokat az előnyöket, amelyeket az egész életen át tartó testmozgás és a lakosság fizikai fittségének a nyomon követése nyújthat;

| 27. | osszák meg egymással az azzal kapcsolatos bevált gyakorlatokat, hogy miként lehet motiválni az embereket a napközbeni mozgásra és testgyakorlásra, valamint osszák meg egymással a különféle mindennapi környezetekre, többek között az iskolákra és a munkahelyekre irányuló olyan hatékony eszközökkel és szakpolitikai kezdeményezésekkel kapcsolatos információkat, amelyek ösztönzik a testmozgást; |
| --- | --- |

27.

osszák meg egymással az azzal kapcsolatos bevált gyakorlatokat, hogy miként lehet motiválni az embereket a napközbeni mozgásra és testgyakorlásra, valamint osszák meg egymással a különféle mindennapi környezetekre, többek között az iskolákra és a munkahelyekre irányuló olyan hatékony eszközökkel és szakpolitikai kezdeményezésekkel kapcsolatos információkat, amelyek ösztönzik a testmozgást;

| 28. | lehetőség szerint erősítsék meg az egészségügyi ágazattal való együttműködést a testgyakorlás egészségügyi és szakosodott szakemberek általi felírása, valamint a testgyakorlással kapcsolatban általuk nyújtott tanácsadás terén; |
| --- | --- |

28.

lehetőség szerint erősítsék meg az egészségügyi ágazattal való együttműködést a testgyakorlás egészségügyi és szakosodott szakemberek általi felírása, valamint a testgyakorlással kapcsolatban általuk nyújtott tanácsadás terén;

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY

| 29. | vizsgálja meg, milyen lehetőségek nyílnak egy olyan harmonizált adatrendszer létrehozásának a támogatására, amely az egészségügyi, társadalmi és gazdasági következmények pontosabb felmérése érdekében lehetővé teszi a testmozgás európai szintű nyomon követését; |
| --- | --- |

29.

vizsgálja meg, milyen lehetőségek nyílnak egy olyan harmonizált adatrendszer létrehozásának a támogatására, amely az egészségügyi, társadalmi és gazdasági következmények pontosabb felmérése érdekében lehetővé teszi a testmozgás európai szintű nyomon követését;

| 30. | mozdítsa elő a testmozgás hiányával összefüggő egészségügyi kockázatokból eredő költségekkel, különösen az egészségügyi kiadásokkal kapcsolatos tájékozottságot és ezek láthatóságát, hozzájárulva ezzel az e területen megvalósítandó európai szintű beruházásokra vonatkozó közpolitikai döntéshozatal megalapozásához; |
| --- | --- |

30.

mozdítsa elő a testmozgás hiányával összefüggő egészségügyi kockázatokból eredő költségekkel, különösen az egészségügyi kiadásokkal kapcsolatos tájékozottságot és ezek láthatóságát, hozzájárulva ezzel az e területen megvalósítandó európai szintű beruházásokra vonatkozó közpolitikai döntéshozatal megalapozásához;

| 31. | támogassa a meglévő sikeres projektek és hálózatok keretében alkalmazott legjobb gyakorlatok megosztását az egész életen át tartó testmozgással és a fizikai fittség nyomon követésével kapcsolatban, adott esetben bevonva az egészségfejlesztő testmozgással foglalkozó kapcsolattartó pontok hálózatát. A fizikai fittség Európa-szerte történő nyomon követésének elősegítése és a tényeken alapuló gyors szakpolitikai döntéshozatal alapjának megteremtése érdekében az egészségfejlesztő testmozgással foglalkozó kapcsolattartó pontok hálózatával együttműködve mozdítsa elő ezeket a gyakorlatokat a megfelelő európai platformon; |
| --- | --- |

31.

támogassa a meglévő sikeres projektek és hálózatok keretében alkalmazott legjobb gyakorlatok megosztását az egész életen át tartó testmozgással és a fizikai fittség nyomon követésével kapcsolatban, adott esetben bevonva az egészségfejlesztő testmozgással foglalkozó kapcsolattartó pontok hálózatát. A fizikai fittség Európa-szerte történő nyomon követésének elősegítése és a tényeken alapuló gyors szakpolitikai döntéshozatal alapjának megteremtése érdekében az egészségfejlesztő testmozgással foglalkozó kapcsolattartó pontok hálózatával együttműködve mozdítsa elő ezeket a gyakorlatokat a megfelelő európai platformon;

| 32. | vegye fontolóra az uniós finanszírozást – például az Erasmus+ program, az InvestEU stb. keretében – a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és/vagy helyi rendszerek létrehozásának elősegítésére irányuló európai együttműködés lehetséges támogatására; |
| --- | --- |

32.

vegye fontolóra az uniós finanszírozást – például az Erasmus+ program, az InvestEU stb. keretében – a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és/vagy helyi rendszerek létrehozásának elősegítésére irányuló európai együttműködés lehetséges támogatására;

| 33. | tájékoztassa a tagállamokat és a sportmozgalmat azon releváns uniós finanszírozási programokról és kezdeményezésekről, amelyek felhasználhatók a sporttal és a testmozgással kapcsolatos ágazatközi projektek támogatására, valamint az egészséges életmód népszerűsítésére, továbbá a fizikai állapot nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és/vagy helyi rendszerek létrehozására, például az Erasmus+, „az EU az egészségért” program, a Horizont Európa, az InvestEU stb. keretében; |
| --- | --- |

33.

tájékoztassa a tagállamokat és a sportmozgalmat azon releváns uniós finanszírozási programokról és kezdeményezésekről, amelyek felhasználhatók a sporttal és a testmozgással kapcsolatos ágazatközi projektek támogatására, valamint az egészséges életmód népszerűsítésére, továbbá a fizikai állapot nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és/vagy helyi rendszerek létrehozására, például az Erasmus+, „az EU az egészségért” program, a Horizont Európa, az InvestEU stb. keretében;

FELKÉRI A SPORTMOZGALMAT ÉS AZ EGYÉB ÉRDEKELT FELEKET, HOGY

| 34. | az általános adatvédelmi rendeletet figyelembe véve fontolják meg a meglévő ingyenes platformok (13) használatát a lakosság fizikai fittségének nyomon követésére, az egész életen át tartó testmozgást támogató felmérési és motivációs eszközként; |
| --- | --- |

34.

az általános adatvédelmi rendeletet figyelembe véve fontolják meg a meglévő ingyenes platformok (13) használatát a lakosság fizikai fittségének nyomon követésére, az egész életen át tartó testmozgást támogató felmérési és motivációs eszközként;

| 35. | tevékenységeik, projektjeik és kezdeményezéseik keretében hangsúlyozzák jobban, többek között különféle célcsoportok körében, hogy a polgárok számára milyen lehetőségek nyílnak a sportban és a testmozgásban való részvételre az összes életszakaszban; |
| --- | --- |

35.

tevékenységeik, projektjeik és kezdeményezéseik keretében hangsúlyozzák jobban, többek között különféle célcsoportok körében, hogy a polgárok számára milyen lehetőségek nyílnak a sportban és a testmozgásban való részvételre az összes életszakaszban;

| 36. | folytassanak szoros együttműködést a többi ágazat érdekelt feleivel a mindennapi élet különböző területein a sportban és a testmozgásban való részvételre nyíló lehetőségek biztosítása tekintetében fennálló hiányosságok kezelésében; |
| --- | --- |

36.

folytassanak szoros együttműködést a többi ágazat érdekelt feleivel a mindennapi élet különböző területein a sportban és a testmozgásban való részvételre nyíló lehetőségek biztosítása tekintetében fennálló hiányosságok kezelésében;

| 37. | adott esetben aktívan vegyenek részt a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és helyi rendszerek és stratégiák kidolgozásában annak elősegítése érdekében, hogy a polgárok nagyobb mértékben vegyenek részt az egész életen át tartó testmozgásban; |
| --- | --- |

37.

adott esetben aktívan vegyenek részt a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és helyi rendszerek és stratégiák kidolgozásában annak elősegítése érdekében, hogy a polgárok nagyobb mértékben vegyenek részt az egész életen át tartó testmozgásban;

| 38. | az általános adatvédelmi rendelettel összhangban, konkrét intézkedések alapján igazítsák a kommunikációs eszközöket a célközönséghez. |
| --- | --- |

38.

az általános adatvédelmi rendelettel összhangban, konkrét intézkedések alapján igazítsák a kommunikációs eszközöket a célközönséghez.

---

(1)  Egészségügyi Világszervezet (2020): WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour (A testmozgásra és az ülő életmódra vonatkozó WHO-iránymutatások).

(2)  A Bizottság jelentése az egészségfejlesztő testmozgás ágazatközi előmozdításáról szóló tanácsi ajánlás végrehajtásáról, COM(2019) 565 final.

(3)  Például az Egészségügyi Világszervezetnek a „Physical activity strategy for the WHO European Region 2016–2025” című dokumentuma (a WHO európai régiójára vonatkozó, a testmozgással kapcsolatos 2016–2025-ös stratégiája), A gyermekkori elhízással kapcsolatos uniós cselekvési terv (2014–2020) és a „Global Action Plan on Physical Activity 2018–2030” (A testmozgásra irányuló globális cselekvési terv [2018–2030]) (Egészségügyi Világszervezet [2018]).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(5)  Egészségügyi Világszervezet (2020): WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour (A testmozgásra és az ülő életmódra vonatkozó WHO-iránymutatások).

(6)  A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) általi fogalommeghatározás: „olyan személyek csoportja, akik az átlagos lakosságnál jobban ki vannak téve a szegénység, a társadalmi kirekesztés, a hátrányos megkülönböztetés és az erőszak veszélyének, ideértve mások mellett az etnikai kisebbségeket, a migránsokat, a fogyatékossággal élő személyeket, az elszigetelve élő időseket és a gyermekeket”.

(7)  Nemzetközi Sport- és Kulturális Szövetség (ISCA): „The economic cost of physical inactivity in Europe: an ISCA/Cebr report” (A testmozgás hiányának gazdasági költsége Európában: az ISCA/CEBR jelentése), 2015. június.

(8)  Uniós szinten például az Európai Bizottság kétéves kampányként elindította az „egészséges életmód mindenkinek” elnevezésű kezdeményezést, amelynek célja, hogy a sportot és az aktív életmódot összekapcsolja az egészségpolitikával, az élelmezéspolitikával és egyéb szakpolitikákkal. Az egészséges életmódra vonatkozó tartui felhívást 2017-ben tették közzé.

(9)  Egészségügyi Világszervezet (2018): Promoting physical activity in the health sector (A testmozgás előmozdítása az egészségügyi ágazatban).

(10)  Például (hamarosan) Ciprus, valamint Finnország, Hollandia, Litvánia, Magyarország, Portugália, Szlovénia stb.

(11)  Egészségügyi Világszervezet (2018): „Global action plan on physical activity 2018–2030: more active people for a healthier world” (A testmozgásra irányuló globális cselekvési terv [2018–2030]: aktívabb emberek – egészségesebb világ).

(12)  Például a fittség nyomon követésére szolgáló olyan eszközök biztosításával, amelyek lehetővé teszik a lakosság egészségével kapcsolatos tendenciáknak, valamint a fittséggel kapcsolatos nemzeti politikák és beavatkozások egészségre gyakorolt, helyi, regionális és/vagy nemzeti szinten jelentkező hatásainak a vizsgálatát.

(13)  Például olyan online platformok, amelyek támogatják a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló olyan programok összeállítását, amelyek visszajelzést adnak a fizikai fittséggel kapcsolatban elért konkrét egyéni eredményekről.

---

A MELLÉKLET I. MELLÉKLETE

Fogalommeghatározások e következtetések alkalmazásában:

A testmozgás fogalma általánosságban meghatározva: a vázizomzat által létrehozott minden olyan mozgás, amely energiakifejtést igényel (1). Ez valamennyi mozgásformára kiterjed, beleértve a szabadidőben, a közlekedés során vagy egy személy munkája során végzett mozgást.

A fizikai fittség a mindennapi teendők lendületes, éber, túlzott fáradtság nélküli elvégzésére vonatkozó képességet, továbbá a szabadidős tevékenységek élvezetét és a nem várt vészhelyzetek kezelését lehetővé tevő energiateli állapotot jelenti.

Az egész életen át tartó testmozgás az élet bármely szakaszában végzett minden olyan testmozgás, amelynek célja az egészség javítása, a nem fertőző betegségek megelőzése, valamint az egészséges testsúly, az életminőség és a jóllét fenntartása személyes, állampolgári, társadalmi és/vagy szakmai téren.

---

(1)  Az Egészségügyi Világszervezet kiadványa (2020) alapján: WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour (A testmozgásra és az ülő életmódra vonatkozó WHO-iránymutatások).

---

A MELLÉKLET II. MELLÉKLETE

POLITIKAI HÁTTÉR

| 1. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések (2012. november 27.) az egészségfejlesztő testmozgás népszerűsítéséről |
| --- | --- |

1.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések (2012. november 27.) az egészségfejlesztő testmozgás népszerűsítéséről

| 2. | A Tanács ajánlása (2013. november 26.) az egészségvédő testmozgás ágazatközi előmozdításáról |
| --- | --- |

2.

A Tanács ajánlása (2013. november 26.) az egészségvédő testmozgás ágazatközi előmozdításáról

| 3. | A Tanács következtetései (2015. december 15.) a gyermekek motoros készségeinek, testmozgásának és sporttevékenységeinek előmozdításáról |
| --- | --- |

3.

A Tanács következtetései (2015. december 15.) a gyermekek motoros készségeinek, testmozgásának és sporttevékenységeinek előmozdításáról

| 4. | A Tanács következtetései (2020. június 29.) a Covid19-világjárvány hatásáról és a sportágazat talpra állásáról |
| --- | --- |

4.

A Tanács következtetései (2020. június 29.) a Covid19-világjárvány hatásáról és a sportágazat talpra állásáról

| 5. | A Tanács következtetései (2020. december 4.) a sport és a testmozgás társadalmi előnyei érdekében történő ágazatközi együttműködés előmozdításáról |
| --- | --- |

5.

A Tanács következtetései (2020. december 4.) a sport és a testmozgás társadalmi előnyei érdekében történő ágazatközi együttműködés előmozdításáról

| 6. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás a sportra vonatkozó uniós munkatervről (2021. január 1. – 2024. június 30.), 2020/C 419/01 |
| --- | --- |

6.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás a sportra vonatkozó uniós munkatervről (2021. január 1. – 2024. június 30.), 2020/C 419/01

| 7. | Az Európai Parlament 2021. február 10-i állásfoglalása a Covid19 ifjúságra és sportra kifejtett hatásáról (2020/2864(RSP)). |
| --- | --- |

7.

Az Európai Parlament 2021. február 10-i állásfoglalása a Covid19 ifjúságra és sportra kifejtett hatásáról (2020/2864(RSP)).

---

| 2021.12.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CI 501/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CI 501/7

---

A Tanács következtetései az európai audiovizuális és médiatartalmak elérhetőségének és versenyképességének javításáról

(2021/C 501 I/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

MEGÁLLAPÍTJA, HOGY:

| 1. | az európai audiovizuális és médiatartalmak rendelkezésre állása és tényleges hozzáférhetősége egyre meghatározóbb az európai médiaágazat fenntartható fejlődése szempontjából, és szervesen kapcsolódik az ágazat versenyképességének kulcsát jelentő kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdításához; |
| --- | --- |

1.

az európai audiovizuális és médiatartalmak rendelkezésre állása és tényleges hozzáférhetősége egyre meghatározóbb az európai médiaágazat fenntartható fejlődése szempontjából, és szervesen kapcsolódik az ágazat versenyképességének kulcsát jelentő kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdításához;

| 2. | ezért célzott ágazati és horizontális szakpolitikai intézkedésekkel kell biztosítani az európai audiovizuális alkotások és médiatartalmak súlyuknak megfelelő láthatóságát, és ösztönözni kell az új finanszírozási forrásokat és forgalmazási modelleket, tekintettel a globális audiovizuális és médiatartalom-szolgáltatók és -platformok egyre növekvő jelenlétére; |
| --- | --- |

2.

ezért célzott ágazati és horizontális szakpolitikai intézkedésekkel kell biztosítani az európai audiovizuális alkotások és médiatartalmak súlyuknak megfelelő láthatóságát, és ösztönözni kell az új finanszírozási forrásokat és forgalmazási modelleket, tekintettel a globális audiovizuális és médiatartalom-szolgáltatók és -platformok egyre növekvő jelenlétére;

| 3. | az ilyen intézkedések azért is fontosak, mert a Covid19-világjárvány jelentős hatást gyakorolt az európai audiovizuális tartalmak finanszírozásának szintjére és struktúrájára. A pandémia miatt felgyorsultak ugyanis bizonyos piaci trendek: a különböző nemzeti piacokról származó filmalkotások és egyéb audiovizuális alkotások részarányát illetően nőtt úgy az online szolgáltatók által nyújtott tartalmak kínálata, mint az azok iránti kereslet, változott az elsőként filmszínházban, illetve elsőként online videotéka (VOD) szolgáltatás keretében bemutatott alkotások aránya, a különböző piacokon pedig egyenlőtlenül alakult az ilyen alkotások láthatósága (1); |
| --- | --- |

3.

az ilyen intézkedések azért is fontosak, mert a Covid19-világjárvány jelentős hatást gyakorolt az európai audiovizuális tartalmak finanszírozásának szintjére és struktúrájára. A pandémia miatt felgyorsultak ugyanis bizonyos piaci trendek: a különböző nemzeti piacokról származó filmalkotások és egyéb audiovizuális alkotások részarányát illetően nőtt úgy az online szolgáltatók által nyújtott tartalmak kínálata, mint az azok iránti kereslet, változott az elsőként filmszínházban, illetve elsőként online videotéka (VOD) szolgáltatás keretében bemutatott alkotások aránya, a különböző piacokon pedig egyenlőtlenül alakult az ilyen alkotások láthatósága (1);

| 4. | az online elérhető tartalmak iránti megnövekedett kereslet következtében a VOD-szolgáltatók befektetéseinek finanszírozására és az engedélyezésre irányuló új üzleti modellek jelentek meg, míg az európai audiovizuális és médiatartalmak többségét még mindig hagyományos szereplők, például állami és magán-médiavállalatok, valamint független gyártók állítják elő, amelyek rendelkeznek az új projektek kifejlesztéséhez és az új tehetségek kibontakoztatásához szükséges kapacitásokkal. Míg az állami finanszírozás egyes ágazatokban a többihez hasonlítva fontosabb szerepet tölt be, továbbra is különbségek állnak fenn a különböző országok rendszerei és kapacitásai között; |
| --- | --- |

4.

az online elérhető tartalmak iránti megnövekedett kereslet következtében a VOD-szolgáltatók befektetéseinek finanszírozására és az engedélyezésre irányuló új üzleti modellek jelentek meg, míg az európai audiovizuális és médiatartalmak többségét még mindig hagyományos szereplők, például állami és magán-médiavállalatok, valamint független gyártók állítják elő, amelyek rendelkeznek az új projektek kifejlesztéséhez és az új tehetségek kibontakoztatásához szükséges kapacitásokkal. Míg az állami finanszírozás egyes ágazatokban a többihez hasonlítva fontosabb szerepet tölt be, továbbra is különbségek állnak fenn a különböző országok rendszerei és kapacitásai között;

| 5. | emellett a Covid19-világjárvány miatt nőtt az internetes hirdetésekből és a hagyományos hirdetésekből származó bevételek közötti szakadék. Bár a Covid19-válságig a televíziós reklámok viszonylag jól megtartották versenyhelyzetüket az internetes hirdetések használatával szemben, 2021-ben nőtt az online hirdetések aránya (2); |
| --- | --- |

5.

emellett a Covid19-világjárvány miatt nőtt az internetes hirdetésekből és a hagyományos hirdetésekből származó bevételek közötti szakadék. Bár a Covid19-válságig a televíziós reklámok viszonylag jól megtartották versenyhelyzetüket az internetes hirdetések használatával szemben, 2021-ben nőtt az online hirdetések aránya (2);

| 6. | az audiovizuális és médiatartalmak terjesztése egyre inkább online zajlik, mindenekelőtt online platformokon keresztül, és fontos elem a médiavállalatok bevételi forrásai között. Mivel a kreatív és kulturális tartalmak mind online, mind offline nagy gazdasági potenciállal bírnak Európa számára, fontos méltányos hozzáférést biztosítani e tartalmakhoz, hogy meg lehessen őrizni a demokratikus vitát, a médiapluralizmust, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűséget; |
| --- | --- |

6.

az audiovizuális és médiatartalmak terjesztése egyre inkább online zajlik, mindenekelőtt online platformokon keresztül, és fontos elem a médiavállalatok bevételi forrásai között. Mivel a kreatív és kulturális tartalmak mind online, mind offline nagy gazdasági potenciállal bírnak Európa számára, fontos méltányos hozzáférést biztosítani e tartalmakhoz, hogy meg lehessen őrizni a demokratikus vitát, a médiapluralizmust, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűséget;

| 7. | az európai audiovizuális és médiatartalmak elérhetőségének és versenyképességének javítása érdekében további intézkedésekre van szükség a következő prioritások tekintetében:






  a) | kulturális sokszínűség |
| --- | --- | --- |

7.

az európai audiovizuális és médiatartalmak elérhetőségének és versenyképességének javítása érdekében további intézkedésekre van szükség a következő prioritások tekintetében:

a)

kulturális sokszínűség

| b) | az európai tartalmak népszerűsítése és előtérbe helyezése |
| --- | --- |

b)

az európai tartalmak népszerűsítése és előtérbe helyezése

| c) | fenntarthatóság. |
| --- | --- |

c)

fenntarthatóság.

A.   KULTURÁLIS SOKSZÍNŰSÉG

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

ELISMERI, HOGY:

| 8. | a kulturális sokszínűség és a kreativitás a nemzetközi piacon széles körben elérhető tartalmakkal versenyző európai audiovizuális és médiaágazat egyik legnagyobb ismérve, ezért fontos, hogy növeljük e két ágazat kapacitásait, és ezzel szélesebb közönséget érjünk el, előmozdítsuk a tartalom terjedését, népszerűsítsük az ágazat különböző kifejezésmódjait, innovációját és tehetségeit, és ezzel párhuzamosan megőrizzük stratégiai kulturális értékeinket; |
| --- | --- |

8.

a kulturális sokszínűség és a kreativitás a nemzetközi piacon széles körben elérhető tartalmakkal versenyző európai audiovizuális és médiaágazat egyik legnagyobb ismérve, ezért fontos, hogy növeljük e két ágazat kapacitásait, és ezzel szélesebb közönséget érjünk el, előmozdítsuk a tartalom terjedését, népszerűsítsük az ágazat különböző kifejezésmódjait, innovációját és tehetségeit, és ezzel párhuzamosan megőrizzük stratégiai kulturális értékeinket;

| 9. | a digitális megoldásoknak köszönhetően könnyebb nagyobb hozzáférhetőséget biztosítani, ezzel együtt a tartalom elérhetőségének és az audiovizuális ágazat versenyképességének javítására jelentős hatással lehetnek a koprodukciók, a határokon átnyúló forgalmazáshoz nyújtott támogatás, az élénk, független filmszínházi és forgalmazási ágazat, továbbá a nyelvi sokszínűségnek és az alkotói szabadságnak az előmozdítása; |
| --- | --- |

9.

a digitális megoldásoknak köszönhetően könnyebb nagyobb hozzáférhetőséget biztosítani, ezzel együtt a tartalom elérhetőségének és az audiovizuális ágazat versenyképességének javítására jelentős hatással lehetnek a koprodukciók, a határokon átnyúló forgalmazáshoz nyújtott támogatás, az élénk, független filmszínházi és forgalmazási ágazat, továbbá a nyelvi sokszínűségnek és az alkotói szabadságnak az előmozdítása;

HANGSÚLYOZZA, HOGY:

| 10. | a koprodukciók, csakúgy mint a szakemberek közötti nemzetközi együttműködés az értéklánc minden szintjén (alkotás, képzés, fejlesztés, gyártás, promóció, terjesztés) elősegítik az audiovizuális alkotások határokon átnyúló forgalmazását, hozzájárulnak az ágazat fejlődésének előmozdításához a partnerországokban, valamint segítenek javítani a kulturális és gazdasági cserekapcsolatokat; |
| --- | --- |

10.

a koprodukciók, csakúgy mint a szakemberek közötti nemzetközi együttműködés az értéklánc minden szintjén (alkotás, képzés, fejlesztés, gyártás, promóció, terjesztés) elősegítik az audiovizuális alkotások határokon átnyúló forgalmazását, hozzájárulnak az ágazat fejlődésének előmozdításához a partnerországokban, valamint segítenek javítani a kulturális és gazdasági cserekapcsolatokat;

| 11. | a szubszidiaritás elvével összhangban a nemzetközi koprodukciók tekintetében különböző finanszírozási rendszerek és audiovizuális kapacitások állnak rendelkezésre a tagállamokban, és a különböző európai tartalmak aránya eltérő az európai és a nemzetközi piacokon; |
| --- | --- |

11.

a szubszidiaritás elvével összhangban a nemzetközi koprodukciók tekintetében különböző finanszírozási rendszerek és audiovizuális kapacitások állnak rendelkezésre a tagállamokban, és a különböző európai tartalmak aránya eltérő az európai és a nemzetközi piacokon;

| 12. | ahhoz, hogy az európai audiovizuális alkotások mind az európai, mind a nemzetközi piacokon sikeresek legyenek, rendkívül fontos, hogy a tartalom a színvonal és az innováció tekintetében magas minőségű legyen, tükrözze az európai társadalom kulturális és tematikus sokszínűségét, és adott esetben nemzetközi vonzerővel bírjon; |
| --- | --- |

12.

ahhoz, hogy az európai audiovizuális alkotások mind az európai, mind a nemzetközi piacokon sikeresek legyenek, rendkívül fontos, hogy a tartalom a színvonal és az innováció tekintetében magas minőségű legyen, tükrözze az európai társadalom kulturális és tematikus sokszínűségét, és adott esetben nemzetközi vonzerővel bírjon;

| 13. | az audiovizuális archívumok történelmi és kulturális értéke olyan kincs az ágazat számára, amelyet meg kell őrizni, hogy meg lehessen könnyíteni a tartalmak közérdekből történő terjesztését és lehetséges további felhasználását; |
| --- | --- |

13.

az audiovizuális archívumok történelmi és kulturális értéke olyan kincs az ágazat számára, amelyet meg kell őrizni, hogy meg lehessen könnyíteni a tartalmak közérdekből történő terjesztését és lehetséges további felhasználását;

| 14. | ami az alkotói szabadságot illeti, fontos megőrizni a véleménynyilvánítás szabadságát, a médiapluralizmust, valamint a vélemények és eszmék sokféleségét, amelyek az Európai Unió alapvető értékei közé tartoznak; |
| --- | --- |

14.

ami az alkotói szabadságot illeti, fontos megőrizni a véleménynyilvánítás szabadságát, a médiapluralizmust, valamint a vélemények és eszmék sokféleségét, amelyek az Európai Unió alapvető értékei közé tartoznak;

| 15. | külön figyelmet kell fordítani arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek és az idősek akadálymentesen hozzáférhessenek a tartalmakhoz; |
| --- | --- |

15.

külön figyelmet kell fordítani arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek és az idősek akadálymentesen hozzáférhessenek a tartalmakhoz;

| 16. | Európában a közszolgálati média jelentős szerepet tölt be a közérdek védelmében, a vélemények sokszínűségének ösztönzésében, új és innovatív tartalmak és ötletek születésében, valamint a dezinformáció és a félretájékoztatás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

16.

Európában a közszolgálati média jelentős szerepet tölt be a közérdek védelmében, a vélemények sokszínűségének ösztönzésében, új és innovatív tartalmak és ötletek születésében, valamint a dezinformáció és a félretájékoztatás elleni küzdelemben;

| 17. | a szerzők, producerek és más jogosultak méltányos díjazása alapvetően fontos az alkotói szabadságuk és gazdasági függetlenségük szempontjából, csakúgy mint a médiaágazat fenntarthatósága, eredetisége és versenyképessége tekintetében; |
| --- | --- |

17.

a szerzők, producerek és más jogosultak méltányos díjazása alapvetően fontos az alkotói szabadságuk és gazdasági függetlenségük szempontjából, csakúgy mint a médiaágazat fenntarthatósága, eredetisége és versenyképessége tekintetében;

| 18. | az európai audiovizuális és médiatartalmak minőségének javításához és palettájának színesítéséhez hozzájárul a nemi szempontból kiegyensúlyozott és társadalmilag befogadó részvétel is; |
| --- | --- |

18.

az európai audiovizuális és médiatartalmak minőségének javításához és palettájának színesítéséhez hozzájárul a nemi szempontból kiegyensúlyozott és társadalmilag befogadó részvétel is;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜK KERETEIN BELÜL:

| 19. | mindenekelőtt a koprodukciók európai modelljének előmozdításával segítsék elő koprodukciók létrejöttét, és támogassák azok terjesztését az érintett országokban és azokon kívül, figyelemmel a VOD-szolgáltatók általi beruházásokból fakadó változó környezetre (3); |
| --- | --- |

19.

mindenekelőtt a koprodukciók európai modelljének előmozdításával segítsék elő koprodukciók létrejöttét, és támogassák azok terjesztését az érintett országokban és azokon kívül, figyelemmel a VOD-szolgáltatók általi beruházásokból fakadó változó környezetre (3);

| 20. | ösztönözzék a koprodukciókkal kapcsolatos szakismeretek megosztását, valamint mozdítsák elő az együttműködést már a koprodukciók kidolgozásának korai szakaszától kezdve, illetve a teljes értékláncban a szakemberek között; |
| --- | --- |

20.

ösztönözzék a koprodukciókkal kapcsolatos szakismeretek megosztását, valamint mozdítsák elő az együttműködést már a koprodukciók kidolgozásának korai szakaszától kezdve, illetve a teljes értékláncban a szakemberek között;

| 21. | dolgozzanak ki hatékonyabb szakpolitikákat, amelyekkel fokozható az európai audiovizuális ágazat versenyképessége annak köszönhetően, hogy elősegítik a szélesebb közönséget vonzó, magas színvonalú európai tartalmak létrehozását és emellett támogatást nyújtanak mind a szerzőknek mint a tartalom legfontosabb alkotóinak, mind pedig a koprodukciókhoz, valamint az eredeti tartalmak forgalmazásához; |
| --- | --- |

21.

dolgozzanak ki hatékonyabb szakpolitikákat, amelyekkel fokozható az európai audiovizuális ágazat versenyképessége annak köszönhetően, hogy elősegítik a szélesebb közönséget vonzó, magas színvonalú európai tartalmak létrehozását és emellett támogatást nyújtanak mind a szerzőknek mint a tartalom legfontosabb alkotóinak, mind pedig a koprodukciókhoz, valamint az eredeti tartalmak forgalmazásához;

| 22. | ösztönözzék, hogy az eredeti tartalmak szélesebb körben elérhetők legyenek különböző nyelvi változatokban, és támogassák olyan digitális megoldások kifejlesztését, amelyek egyaránt lehetővé teszik a nyelvi sokszínűséget és a tartalom eredeti nyelven történő megtekintését; |
| --- | --- |

22.

ösztönözzék, hogy az eredeti tartalmak szélesebb körben elérhetők legyenek különböző nyelvi változatokban, és támogassák olyan digitális megoldások kifejlesztését, amelyek egyaránt lehetővé teszik a nyelvi sokszínűséget és a tartalom eredeti nyelven történő megtekintését;

| 23. | mozdítsák elő hatékony marketingeszközök és közönségszervezési stratégiák kidolgozását, és erősítsék meg a média- és filmműveltséget, figyelemmel a közönségelemzésekre és a közönség elvárásaira; |
| --- | --- |

23.

mozdítsák elő hatékony marketingeszközök és közönségszervezési stratégiák kidolgozását, és erősítsék meg a média- és filmműveltséget, figyelemmel a közönségelemzésekre és a közönség elvárásaira;

| 24. | mozdítsák elő a nemek közötti egyensúlyt és a társadalmi sokszínűséget a tartalomalkotásban olyan ösztönzők bevezetésével, amelyek az alkotói szabadság tiszteletben tartása mellett arra ösztönzik az audiovizuális ágazat érdekelt feleit, hogy törekedjenek az egyenlőségre, a sokszínűségre és az inkluzivitásra; |
| --- | --- |

24.

mozdítsák elő a nemek közötti egyensúlyt és a társadalmi sokszínűséget a tartalomalkotásban olyan ösztönzők bevezetésével, amelyek az alkotói szabadság tiszteletben tartása mellett arra ösztönzik az audiovizuális ágazat érdekelt feleit, hogy törekedjenek az egyenlőségre, a sokszínűségre és az inkluzivitásra;

| 25. | törekedjenek a nemzeti archívumokban és a kulturális örökséggel foglalkozó filmintézetekben őrzött tartalmak megóvására és népszerűsítésére, illetve arra, hogy azok szélesebb körben hozzáférhetők legyenek, ennek során ugyanakkor biztosítsák az érintett szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

25.

törekedjenek a nemzeti archívumokban és a kulturális örökséggel foglalkozó filmintézetekben őrzött tartalmak megóvására és népszerűsítésére, illetve arra, hogy azok szélesebb körben hozzáférhetők legyenek, ennek során ugyanakkor biztosítsák az érintett szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartását;

FELKÉRI AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 26. | a Kreatív Európa program MÉDIA ágán keresztül továbbra is támogassa az olyan, független európai online videotéka szolgáltatások hálózatait, amelyek nagy arányban rendelkeznek európai tartalmakkal, és azokat hathatós tevékenységek révén láthatóvá teszik; |
| --- | --- |

26.

a Kreatív Európa program MÉDIA ágán keresztül továbbra is támogassa az olyan, független európai online videotéka szolgáltatások hálózatait, amelyek nagy arányban rendelkeznek európai tartalmakkal, és azokat hathatós tevékenységek révén láthatóvá teszik;

| 27. | vigye tovább az Európai Filmfórum keretében a tagállamokkal és az összes érdekelt féllel folytatott konzultációs folyamatot, amelynek tárgya, hogy miként lehet fellendíteni a koprodukciók és a határokon átnyúló együttműködés egyéb formái keretében előállított európai tartalmak hosszú távú terjesztését, és mindeközben vegye figyelembe azon – a médiára vonatkozó cselekvési tervben bejelentett – párbeszédnek az eredményeit, amelyet az audiovizuális ágazattal folytat az audiovizuális tartalmak határokon átnyúló hozzáférhetőségének és elérhetőségének javításáról. |
| --- | --- |

27.

vigye tovább az Európai Filmfórum keretében a tagállamokkal és az összes érdekelt féllel folytatott konzultációs folyamatot, amelynek tárgya, hogy miként lehet fellendíteni a koprodukciók és a határokon átnyúló együttműködés egyéb formái keretében előállított európai tartalmak hosszú távú terjesztését, és mindeközben vegye figyelembe azon – a médiára vonatkozó cselekvési tervben bejelentett – párbeszédnek az eredményeit, amelyet az audiovizuális ágazattal folytat az audiovizuális tartalmak határokon átnyúló hozzáférhetőségének és elérhetőségének javításáról.

B.   AZ EURÓPAI TARTALMAK NÉPSZERŰSÍTÉSE ÉS ELŐTÉRBE HELYEZÉSE

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

ELISMERI, HOGY:

| 28. | rendkívül fontos az, hogy az EU valamennyi nyelvén hozzá lehessen férni különböző audiovizuális tartalmakhoz és információkhoz, valamint hogy megbízható és hiteles tartalmak legyenek elérhetőek; |
| --- | --- |

28.

rendkívül fontos az, hogy az EU valamennyi nyelvén hozzá lehessen férni különböző audiovizuális tartalmakhoz és információkhoz, valamint hogy megbízható és hiteles tartalmak legyenek elérhetőek;

| 29. | Európában a közszolgálati média jelentős szerepet játszik a demokratikus értékek megőrzésében, a vélemények sokszínűségének ösztönzésében és az európai tartalmak elérhetőségének és versenyképességének növelésében, különösen ha innovatív technológiai eszközöket is használ; |
| --- | --- |

29.

Európában a közszolgálati média jelentős szerepet játszik a demokratikus értékek megőrzésében, a vélemények sokszínűségének ösztönzésében és az európai tartalmak elérhetőségének és versenyképességének növelésében, különösen ha innovatív technológiai eszközöket is használ;

| 30. | az európai audiovizuális és médiatartalmak népszerűsítését és előtérbe helyezését célzó szabályozás arra hivatott, hogy fontos szerepet töltsön be a médiapluralizmus biztosításában, a kulturális sokszínűség növelésében, a nemzetközi versenyképesség erősítésében és a független gyártás előmozdításában; |
| --- | --- |

30.

az európai audiovizuális és médiatartalmak népszerűsítését és előtérbe helyezését célzó szabályozás arra hivatott, hogy fontos szerepet töltsön be a médiapluralizmus biztosításában, a kulturális sokszínűség növelésében, a nemzetközi versenyképesség erősítésében és a független gyártás előmozdításában;

| 31. | a hagyományos terjesztési módokkal szemben kihívást jelenthet a fogyasztók számára, hogy a VOD-platformokon megtalálják az európai alkotásokat. Ezért fontos elemezni a piacot és értékelni az európai alkotások előtérbe helyezését célzó intézkedések hatékonyságát; |
| --- | --- |

31.

a hagyományos terjesztési módokkal szemben kihívást jelenthet a fogyasztók számára, hogy a VOD-platformokon megtalálják az európai alkotásokat. Ezért fontos elemezni a piacot és értékelni az európai alkotások előtérbe helyezését célzó intézkedések hatékonyságát;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜK KERETEIN BELÜL:

| 32. | gyorsítsák fel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv (4) átültetését, mivel annak eredményes végrehajtása hozzá fog járulni az európai alkotásokhoz való online hozzáférés javításához; |
| --- | --- |

32.

gyorsítsák fel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv (4) átültetését, mivel annak eredményes végrehajtása hozzá fog járulni az európai alkotásokhoz való online hozzáférés javításához;

| 33. | mozdítsák elő az európai alkotások népszerűsítését célzó meglévő és előirányzott megoldásokról szóló megbeszéléseket, és tegyék lehetővé a legjobb gyakorlatok cseréjét az európai alkotások előtérbe helyezését célzó, különböző üzleti modellek keretében végzett intézkedéseket illetően; |
| --- | --- |

33.

mozdítsák elő az európai alkotások népszerűsítését célzó meglévő és előirányzott megoldásokról szóló megbeszéléseket, és tegyék lehetővé a legjobb gyakorlatok cseréjét az európai alkotások előtérbe helyezését célzó, különböző üzleti modellek keretében végzett intézkedéseket illetően;

| 34. | az audiovizuális médiaszolgáltatásokat szabályozó hatóságok és a filmfinanszírozó szervezetek között fejlesszék a bevált gyakorlatok cseréjét, illetve fokozzák az együttműködést; |
| --- | --- |

34.

az audiovizuális médiaszolgáltatásokat szabályozó hatóságok és a filmfinanszírozó szervezetek között fejlesszék a bevált gyakorlatok cseréjét, illetve fokozzák az együttműködést;

| 35. | javítsák és segítsék elő az Európai Unió valamennyi nyelvén törvényesen elérhető és kreatív online tartalmak fellelhetőségét, mindenekelőtt olyan online eszközök révén, mint az Agorateka (5), azzal a céllal, hogy azok az egyéb tartalmak óriási tömegében könnyen azonosíthatók legyenek; |
| --- | --- |

35.

javítsák és segítsék elő az Európai Unió valamennyi nyelvén törvényesen elérhető és kreatív online tartalmak fellelhetőségét, mindenekelőtt olyan online eszközök révén, mint az Agorateka (5), azzal a céllal, hogy azok az egyéb tartalmak óriási tömegében könnyen azonosíthatók legyenek;

| 36. | ösztönözzék az olyan adatbázisok fejlesztését, mint a Lumiere VOD (6), amelyben könnyen megállapítható, hogy az adott európai filmalkotás melyik országból származik; |
| --- | --- |

36.

ösztönözzék az olyan adatbázisok fejlesztését, mint a Lumiere VOD (6), amelyben könnyen megállapítható, hogy az adott európai filmalkotás melyik országból származik;

| 37. | az európai filmek széles skálájának forgalmazása érdekében mozdítsák elő az európai alkotások filmszínházi terjesztésének folyamatos támogatását, ideértve a kisebb és független forgalmazók támogatását is, valamint támogassák a fesztiválokat, amelyek mind nemzeti, mind európai és nemzetközi szinten kiváló fórumként szolgálnak az eredeti és sokszínű tartalmak megjelenítéséhez; |
| --- | --- |

37.

az európai filmek széles skálájának forgalmazása érdekében mozdítsák elő az európai alkotások filmszínházi terjesztésének folyamatos támogatását, ideértve a kisebb és független forgalmazók támogatását is, valamint támogassák a fesztiválokat, amelyek mind nemzeti, mind európai és nemzetközi szinten kiváló fórumként szolgálnak az eredeti és sokszínű tartalmak megjelenítéséhez;

| 38. | az európai alkotások sokszínű, tisztességes és kiegyensúlyozott piacának biztosítása érdekében értékeljék ki és vitassák meg az európai alkotások jelenlegi helyzetét az Európai Unióban, figyelembe véve a különböző érdekelt felek piaci helyzetét és minden egyéb releváns tényezőt (egyenlő versenyfeltételek, a különböző országokra jellemző audiovizuális és nyelvi sajátosságok, az európai alkotások jelenlegi meghatározása (7), stb.); |
| --- | --- |

38.

az európai alkotások sokszínű, tisztességes és kiegyensúlyozott piacának biztosítása érdekében értékeljék ki és vitassák meg az európai alkotások jelenlegi helyzetét az Európai Unióban, figyelembe véve a különböző érdekelt felek piaci helyzetét és minden egyéb releváns tényezőt (egyenlő versenyfeltételek, a különböző országokra jellemző audiovizuális és nyelvi sajátosságok, az európai alkotások jelenlegi meghatározása (7), stb.);

| 39. | vizsgálják meg Európa digitális és technológiai szuverenitásának helyzetét, figyelembe véve a meglévő európai szolgáltatókat, és elemezzék – a közszolgálati médiával együttműködésben – egy lehetséges európai platform hozzáadott értékét, amely a tagállamokból származó európai tartalmakat tenne elérhetővé a lehető legtöbb uniós polgár számára, biztosítva az érintett szellemitulajdon-jogok, valamint a versenyre és az állami támogatásokra vonatkozó hatályos szabályok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

39.

vizsgálják meg Európa digitális és technológiai szuverenitásának helyzetét, figyelembe véve a meglévő európai szolgáltatókat, és elemezzék – a közszolgálati médiával együttműködésben – egy lehetséges európai platform hozzáadott értékét, amely a tagállamokból származó európai tartalmakat tenne elérhetővé a lehető legtöbb uniós polgár számára, biztosítva az érintett szellemitulajdon-jogok, valamint a versenyre és az állami támogatásokra vonatkozó hatályos szabályok tiszteletben tartását;

| 40. | ösztönözzék a közszolgálati médiát arra, hogy biztosítson új lehetőségeket a független gyártók számára az európai tartalmak létrehozása és népszerűsítése terén; |
| --- | --- |

40.

ösztönözzék a közszolgálati médiát arra, hogy biztosítson új lehetőségeket a független gyártók számára az európai tartalmak létrehozása és népszerűsítése terén;

| 41. | dolgozzanak ki és támogassanak olyan új programokat, amelyek célja a gyermekeknek és fiatal felnőtteknek szóló európai audiovizuális alkotások gyártásának és terjesztésének előmozdítása; |
| --- | --- |

41.

dolgozzanak ki és támogassanak olyan új programokat, amelyek célja a gyermekeknek és fiatal felnőtteknek szóló európai audiovizuális alkotások gyártásának és terjesztésének előmozdítása;

FELKÉRI AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 42. | töltsön be továbbra is aktív szerepet az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv zökkenőmentes végrehajtásának elősegítésében azáltal, hogy pontosan nyomon követi azt, jelentéstételi tevékenységeket folytat, és támogatást nyújt a tagállamoknak; |
| --- | --- |

42.

töltsön be továbbra is aktív szerepet az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv zökkenőmentes végrehajtásának elősegítésében azáltal, hogy pontosan nyomon követi azt, jelentéstételi tevékenységeket folytat, és támogatást nyújt a tagállamoknak;

| 43. | elemezze az európai audiovizuális piac helyzetét, az uniós szempontból felmerülő fő kihívásokra és egyensúlyhiányokra, valamint a lehetséges megoldásokra összpontosítva. |
| --- | --- |

43.

elemezze az európai audiovizuális piac helyzetét, az uniós szempontból felmerülő fő kihívásokra és egyensúlyhiányokra, valamint a lehetséges megoldásokra összpontosítva.

C.   FENNTARTHATÓSÁG

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

HANGSÚLYOZZA, HOGY:

| 44. | annak érdekében, hogy a médiaágazat fejlődése fenntartható legyen, építenie kell saját értékeire (úgymint a kreativitásra és a kulturális sokszínűségre); elérhetővé és láthatóvá kell tennie a tartalmakat; továbbá alkalmazkodnia kell a digitális transzformáció kínálta kihívásokhoz és lehetőségekhez; |
| --- | --- |

44.

annak érdekében, hogy a médiaágazat fejlődése fenntartható legyen, építenie kell saját értékeire (úgymint a kreativitásra és a kulturális sokszínűségre); elérhetővé és láthatóvá kell tennie a tartalmakat; továbbá alkalmazkodnia kell a digitális transzformáció kínálta kihívásokhoz és lehetőségekhez;

| 45. | A platformok és az online szolgáltatók a digitális gazdaság globális szereplőiként fontos szerepet játszanak a tartalmak elérhetőségének, hozzáférhetőségének és terjesztésének biztosításában. Ezzel egyidejűleg egyre nagyobb jelentőségre tesznek szert a demokratikus vita, a kulturális sokszínűség, az alapvető jogok és értékek tiszteletben tartása, a kiskorúak káros tartalmakkal szembeni védelme és a szellemi tulajdonjogok védelme szempontjából; |
| --- | --- |

45.

A platformok és az online szolgáltatók a digitális gazdaság globális szereplőiként fontos szerepet játszanak a tartalmak elérhetőségének, hozzáférhetőségének és terjesztésének biztosításában. Ezzel egyidejűleg egyre nagyobb jelentőségre tesznek szert a demokratikus vita, a kulturális sokszínűség, az alapvető jogok és értékek tiszteletben tartása, a kiskorúak káros tartalmakkal szembeni védelme és a szellemi tulajdonjogok védelme szempontjából;

| 46. | A területi és kizárólagos engedélyezés továbbra is alapvető fontosságú az alkotás szabadsága, az ágazat fenntarthatósága és finanszírozása, valamint az új üzleti modellek kifejlődéséhez szükséges alap megteremtése szempontjából; |
| --- | --- |

46.

A területi és kizárólagos engedélyezés továbbra is alapvető fontosságú az alkotás szabadsága, az ágazat fenntarthatósága és finanszírozása, valamint az új üzleti modellek kifejlődéséhez szükséges alap megteremtése szempontjából;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜK KERETEIN BELÜL:

| 47. | ösztönözzék az olyan engedélyezési gyakorlatokat, amelyek célja az online videotéka szolgáltatást nyújtók, a platformok, a független tartalom-előállítók és más jogosultak közötti méltányosabb viszony biztosítása az értéklánc egészében, valamint mozdítsák elő az arra szolgáló intézkedések kidolgozását, hogy átlátható és átfogó információk álljanak rendelkezésre az audiovizuális alkotások online szolgáltatásokban való felhasználására vonatkozóan, ideértve annak a lehetőségét is, hogy elérhetővé váljanak a megtekintésekre és a területi eloszlásra vonatkozó összesített adatok; |
| --- | --- |

47.

ösztönözzék az olyan engedélyezési gyakorlatokat, amelyek célja az online videotéka szolgáltatást nyújtók, a platformok, a független tartalom-előállítók és más jogosultak közötti méltányosabb viszony biztosítása az értéklánc egészében, valamint mozdítsák elő az arra szolgáló intézkedések kidolgozását, hogy átlátható és átfogó információk álljanak rendelkezésre az audiovizuális alkotások online szolgáltatásokban való felhasználására vonatkozóan, ideértve annak a lehetőségét is, hogy elérhetővé váljanak a megtekintésekre és a területi eloszlásra vonatkozó összesített adatok;

| 48. | serkentsék az európai audiovizuális ágazat versenyképességét, figyelembe véve a jogok területi és kizárólagos engedélyezésének szerepét az európai alkotások finanszírozási rendszerében. Az engedélyezés kérdését a médiára vonatkozó cselekvési tervben bejelentett, az audiovizuális alkotások terjesztéséről szóló párbeszéd keretében is meg kell vitatni; |
| --- | --- |

48.

serkentsék az európai audiovizuális ágazat versenyképességét, figyelembe véve a jogok területi és kizárólagos engedélyezésének szerepét az európai alkotások finanszírozási rendszerében. Az engedélyezés kérdését a médiára vonatkozó cselekvési tervben bejelentett, az audiovizuális alkotások terjesztéséről szóló párbeszéd keretében is meg kell vitatni;

| 49. | mozdítsák elő és támogassák a finanszírozás olyan megközelítését, amely az innovációra, a növekedésre, a technológiákra és az ipar szerkezetére összpontosít; |
| --- | --- |

49.

mozdítsák elő és támogassák a finanszírozás olyan megközelítését, amely az innovációra, a növekedésre, a technológiákra és az ipar szerkezetére összpontosít;

| 50. | folytassák a médiára vonatkozó cselekvési tervben foglalt azon releváns intézkedések előmozdítását, amelyek a független audiovizuális és médiavállalatok átalakulását és rezilienciáját erősítik, különös tekintettel a MediaInvestre, amelynek célja az audiovizuális gyártásba és forgalmazásba áramló beruházások növelése, valamint mozdítsák továbbra is elő a médiavállalatoknak a különböző támogatási eszközök közötti eligazodását segítő interaktív eszköz alkalmazását; |
| --- | --- |

50.

folytassák a médiára vonatkozó cselekvési tervben foglalt azon releváns intézkedések előmozdítását, amelyek a független audiovizuális és médiavállalatok átalakulását és rezilienciáját erősítik, különös tekintettel a MediaInvestre, amelynek célja az audiovizuális gyártásba és forgalmazásba áramló beruházások növelése, valamint mozdítsák továbbra is elő a médiavállalatoknak a különböző támogatási eszközök közötti eligazodását segítő interaktív eszköz alkalmazását;

| 51. | ösztönözzék az európai audiovizuális alkotások mennyiségének növelését az online videotéka katalógusokban, mégpedig a különböző témák és célkorcsoportok széles skáláját lefedő minőségi filmekkel, és mérjék fel a köz- és magánszféra közötti partnerségek létrehozásának lehetőségét a magas színvonalú tartalmak nemzeti, európai és nemzetközi szintű terjesztése terén; |
| --- | --- |

51.

ösztönözzék az európai audiovizuális alkotások mennyiségének növelését az online videotéka katalógusokban, mégpedig a különböző témák és célkorcsoportok széles skáláját lefedő minőségi filmekkel, és mérjék fel a köz- és magánszféra közötti partnerségek létrehozásának lehetőségét a magas színvonalú tartalmak nemzeti, európai és nemzetközi szintű terjesztése terén;

| 52. | helyezzék előtérbe a polgárok rezilienciájába való beruházást a digitális jártasságot és a médiaműveltséget célzó intézkedések révén, az ismeretszerzés és a kritikai gondolkodás előmozdítása érdekében. Ennek révén a felhasználók várhatóan képessé válnak arra, hogy azonosítsák a jogellenes tartalmakat és a dezinformációt, valamint hogy megértsék az algoritmusokon alapuló ajánló eszközök működését, és kiaknázhassák a tartalmak fellelhetőségéből fakadó előnyöket; |
| --- | --- |

52.

helyezzék előtérbe a polgárok rezilienciájába való beruházást a digitális jártasságot és a médiaműveltséget célzó intézkedések révén, az ismeretszerzés és a kritikai gondolkodás előmozdítása érdekében. Ennek révén a felhasználók várhatóan képessé válnak arra, hogy azonosítsák a jogellenes tartalmakat és a dezinformációt, valamint hogy megértsék az algoritmusokon alapuló ajánló eszközök működését, és kiaknázhassák a tartalmak fellelhetőségéből fakadó előnyöket;

| 53. | fokozzák és javítsák a szakemberek és a vállalatok képzését annak érdekében, hogy segítsék őket a mesterséges intelligencián (MI) alapuló rendszerek jellemezte környezetben a változó alkotási és forgalmazási modellhez való alkalmazkodásban, valamint mozdítsák elő az átképzési és továbbképzési folyamatokat; |
| --- | --- |

53.

fokozzák és javítsák a szakemberek és a vállalatok képzését annak érdekében, hogy segítsék őket a mesterséges intelligencián (MI) alapuló rendszerek jellemezte környezetben a változó alkotási és forgalmazási modellhez való alkalmazkodásban, valamint mozdítsák elő az átképzési és továbbképzési folyamatokat;

| 54. | mozdítsák elő és támogassák azokat az új lehetőségeket, amelyeket a digitális gazdaság kínál a tartalmak terjesztésére, különös figyelmet fordítva az MI-rendszerek fejlesztése és a tartalom általuk történő felhasználása közötti méltányos egyensúlyra egyfelől a mesterségesintelligencia-ágazat, másfelől az audiovizuális és médiaágazat versenyképességének garantálása érdekében. Ezzel összefüggésben biztosítsanak egyenlő versenyfeltételeket az érintett érdekelt felek számára, és segítsék elő, hogy az audiovizuális és médiaágazat az innováció dinamikájának akadályozása nélkül virágozhasson; |
| --- | --- |

54.

mozdítsák elő és támogassák azokat az új lehetőségeket, amelyeket a digitális gazdaság kínál a tartalmak terjesztésére, különös figyelmet fordítva az MI-rendszerek fejlesztése és a tartalom általuk történő felhasználása közötti méltányos egyensúlyra egyfelől a mesterségesintelligencia-ágazat, másfelől az audiovizuális és médiaágazat versenyképességének garantálása érdekében. Ezzel összefüggésben biztosítsanak egyenlő versenyfeltételeket az érintett érdekelt felek számára, és segítsék elő, hogy az audiovizuális és médiaágazat az innováció dinamikájának akadályozása nélkül virágozhasson;

| 55. | tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy nemzeti és uniós szinten megakadályozzák a jogellenes audiovizuális tartalmakhoz való hozzáférést, valamint hogy a kereskedelmi léptékű jogsértések ellen hatékonyan fel lehessen lépni online; |
| --- | --- |

55.

tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy nemzeti és uniós szinten megakadályozzák a jogellenes audiovizuális tartalmakhoz való hozzáférést, valamint hogy a kereskedelmi léptékű jogsértések ellen hatékonyan fel lehessen lépni online;

| 56. | tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a médiaágazat megragadhassa a európai zöld megállapodás és az európai klímarendelet által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

56.

tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a médiaágazat megragadhassa a európai zöld megállapodás és az európai klímarendelet által kínált lehetőségeket;

| 57. | vitassák meg az internetes hirdetések keretével kapcsolatos lehetséges szakpolitikai kezdeményezéseket annak érdekében, hogy az audiovizuális és médiatartalmak tekintetében tisztességes reklámszabályokat lehessen előírni az internetes hirdetésekre és a hagyományos reklámokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

57.

vitassák meg az internetes hirdetések keretével kapcsolatos lehetséges szakpolitikai kezdeményezéseket annak érdekében, hogy az audiovizuális és médiatartalmak tekintetében tisztességes reklámszabályokat lehessen előírni az internetes hirdetésekre és a hagyományos reklámokra vonatkozóan;

| 58. | őrizzék meg a médiaszervezetek függetlenségét, és adott esetben hozzanak intézkedéseket a médiaágazat átláthatóságának és pluralizmusának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

58.

őrizzék meg a médiaszervezetek függetlenségét, és adott esetben hozzanak intézkedéseket a médiaágazat átláthatóságának és pluralizmusának garantálása érdekében;

FELKÉRI AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 59. | a költségvetési rendelet követelményeinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett enyhítse a forráshoz jutással összefüggő adminisztratív terheket az európai tartalmak esetében. |
| --- | --- |

59.

a költségvetési rendelet követelményeinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett enyhítse a forráshoz jutással összefüggő adminisztratív terheket az európai tartalmak esetében.

---

(1)  2020–2021-es évkönyv a fő trendekről (Yearbook 2020/2021 Key Trends), Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet (Európa Tanács), Strasbourg, 2021., 20–21. o.

(2)  2020–2021-es évkönyv a fő trendekről (Yearbook 2020/2021 Key Trends), Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet (Európa Tanács), Strasbourg, 2021., 46. o.

(3)  A nyitott koordinációs módszer keretében létrehozott munkacsoport által készítendő, a koprodukciókkal foglalkozó jelentés e tekintetben nagy jelentőséggel bír majd.

(4)  Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv (a hivatkozást lásd a mellékletben).

(5)  Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalának (EUIPO) páneurópai portálja: https://agorateka.eu/ea/hu/About.

(6)  Az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet által az Európa Tanács égisze alatt, 2019. április 16-án indított első olyan online európai filmtár, amely elérhető online videotéka keretében.

(7)  Amint az az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben szerepel. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:32010L0013&from=HU

---

MELLÉKLET

Tanácsi következtetések

| — | A Tanács következtetései az európai tartalmaknak a digitális gazdaságban történő előmozdításáról (HL C 457., 2018.12.19., 2. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az európai tartalmaknak a digitális gazdaságban történő előmozdításáról (HL C 457., 2018.12.19., 2. o.).

| — | A Tanács következtetései az európai audiovizuális alkotások határokon átnyúló terjesztésének javításáról, különös tekintettel a koprodukciókra (HL C 192., 2019.6.7., 11. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az európai audiovizuális alkotások határokon átnyúló terjesztésének javításáról, különös tekintettel a koprodukciókra (HL C 192., 2019.6.7., 11. o.).

| — | A Tanács következtetései a szabad és plurális médiarendszer megőrzéséről (HL C 422., 2020.12.7., 8. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a szabad és plurális médiarendszer megőrzéséről (HL C 422., 2020.12.7., 8. o.).

| — | A Tanács következtetései a médiatudatosságról a folyamatosan változó világban (HL C 193., 2020.6.9., 23. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a médiatudatosságról a folyamatosan változó világban (HL C 193., 2020.6.9., 23. o.).

| — | A Tanács következtetései – „Az európai média a digitális évtizedben: cselekvési terv a helyreállítás és az átalakulás támogatására” 2021/C 210/01 (HL C 210., 2021.6.3., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései – „Az európai média a digitális évtizedben: cselekvési terv a helyreállítás és az átalakulás támogatására” 2021/C 210/01 (HL C 210., 2021.6.3., 1. o.).

| — | A Tanács következtetései a 2019–2022-re szóló kulturális munkatervről (HL C 460., 2018.12.21., 12. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a 2019–2022-re szóló kulturális munkatervről (HL C 460., 2018.12.21., 12. o.).

Jogalkotási aktusok

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2010/28/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 303., 2018.11.28., 69. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/28/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 303., 2018.11.28., 69. o.).

| — | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/818 rendelete (2021. május 20.) a Kreatív Európa program (2021–2027) létrehozásáról és az 1295/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2021.5.28., 34. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/818 rendelete (2021. május 20.) a Kreatív Európa program (2021–2027) létrehozásáról és az 1295/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2021.5.28., 34. o.).

A Bizottság közleményei és ajánlásai

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai média a digitális évtizedben: a helyreállítást és átalakulást támogató cselekvési terv (COM(2020) 784 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai média a digitális évtizedben: a helyreállítást és átalakulást támogató cselekvési terv (COM(2020) 784 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai demokráciáról szóló cselekvési terv (COM(2020) 790 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai demokráciáról szóló cselekvési terv (COM(2020) 790 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa digitális jövőjének megtervezése (COM(2020) 67 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa digitális jövőjének megtervezése (COM(2020) 67 final).

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az EU innovációs lehetőségeinek maximális kiaknázása – A szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési terv az EU helyreállításának és rezilienciájának támogatása érdekében COM(2020) 760 final. |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az EU innovációs lehetőségeinek maximális kiaknázása – A szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési terv az EU helyreállításának és rezilienciájának támogatása érdekében COM(2020) 760 final.

Az Európai Parlament kezdeményezései

| — | Jelentés a mesterséges intelligencia alkalmazásáról az oktatásban, a kultúrális és az audiovizuális ágazatban (2020/2017(INI)). |
| --- | --- |

—

Jelentés a mesterséges intelligencia alkalmazásáról az oktatásban, a kultúrális és az audiovizuális ágazatban (2020/2017(INI)).

Az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet tanulmányai

| — | 2020–2021-es évkönyv a fő trendekről (Yearbook 2020/2021 Key Trends), Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet (Európa Tanács), Strasbourg. |
| --- | --- |

—

2020–2021-es évkönyv a fő trendekről (Yearbook 2020/2021 Key Trends), Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet (Európa Tanács), Strasbourg.

Európa Tanács

| — | Európai filmkoprodukciós egyezmény, 1992. |
| --- | --- |

—

Európai filmkoprodukciós egyezmény, 1992.

---

| 2021.12.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CI 501/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CI 501/13

---

A Tanács következtetései a kultúráról, a magas színvonalú építészetről és az épített környezetről mint az új európai Bauhaus kezdeményezés kulcsfontosságú elemeiről

(2021/C 501 I/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA:

nyugtázva azokat a lépéseket, amelyeket az Európai Unió és a tagállamai már megtettek annak érdekében, hogy a kultúra, a magas színvonalú építészet és az épített környezet nagyobb szerepet töltsön be a politikai programozásban, valamint hogy fenntartsák a kulturális örökség 2018-as európai évének örökségét, valamint gondoskodjanak arról, hogy az hosszú távú hatást gyakoroljon társadalmainkra és a következő generációkra,

emlékeztetve az e következtetések mellékletében szereplő legfontosabb politikai referenciadokumentumokra,

a 2019–2022-re szóló kulturális munkatervre, különösen annak B. prioritására („Kohézió és jóllét”), valamint a „magas színvonalú építészet és épített környezet mindenkinek” témakör keretében végzett intézkedésekre építve,

ÜDVÖZLI az új európai Bauhaus kezdeményezést és ezzel összefüggésben

HANGSÚLYOZZA, HOGY:

| 1. | az építészetben és az épített környezetben múltbéli és jelenlegi kultúrák, életmódok és értékek testesülnek meg. Jövőbeli kulturális örökségünk gerincét alkotják, valamint hozzájárulnak társadalmaink és identitásunk formálásához; |
| --- | --- |

1.

az építészetben és az épített környezetben múltbéli és jelenlegi kultúrák, életmódok és értékek testesülnek meg. Jövőbeli kulturális örökségünk gerincét alkotják, valamint hozzájárulnak társadalmaink és identitásunk formálásához;

| 2. | az épített környezetben (1) egy közösség jelenik meg, általános minőségéért pedig – valamennyi polgárral szoros együttműködésben – az érintett közigazgatási szervek és más érdekelt felek a felelősek; |
| --- | --- |

2.

az épített környezetben (1) egy közösség jelenik meg, általános minőségéért pedig – valamennyi polgárral szoros együttműködésben – az érintett közigazgatási szervek és más érdekelt felek a felelősek;

| 3. | fontos biztosítani, hogy mind a meglévő épületállomány restaurálás, felújítás, adaptív újrahasznosítás és konzerválás útján történő fejlesztése, mind pedig az új épületek és terek létrehozása magas színvonalon történjen; |
| --- | --- |

3.

fontos biztosítani, hogy mind a meglévő épületállomány restaurálás, felújítás, adaptív újrahasznosítás és konzerválás útján történő fejlesztése, mind pedig az új épületek és terek létrehozása magas színvonalon történjen;

| 4. | az építészek többek között központi szerepet játszanak a magas színvonalú építészet és életkörnyezet fejlesztésének valamennyi szakaszában, így – a területi sokszínűségnek és a civil társadalom igényeinek figyelembevételével – jelentős mértékben segíthetik a közérdek érvényesülését; |
| --- | --- |

4.

az építészek többek között központi szerepet játszanak a magas színvonalú építészet és életkörnyezet fejlesztésének valamennyi szakaszában, így – a területi sokszínűségnek és a civil társadalom igényeinek figyelembevételével – jelentős mértékben segíthetik a közérdek érvényesülését;

| 5. | a kultúra, valamint a magas színvonalú építészet (2) és az épített környezet számos módon járul hozzá az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak (3) megvalósításához. Hozzájárulhatnak továbbá az európai zöld megállapodás (4) végrehajtásához is, valamint elősegíthetik az abban foglalt azon cél elérését, hogy Európa 2050-re a világ első klímasemleges kontinensévé váljon; |
| --- | --- |

5.

a kultúra, valamint a magas színvonalú építészet (2) és az épített környezet számos módon járul hozzá az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak (3) megvalósításához. Hozzájárulhatnak továbbá az európai zöld megállapodás (4) végrehajtásához is, valamint elősegíthetik az abban foglalt azon cél elérését, hogy Európa 2050-re a világ első klímasemleges kontinensévé váljon;

| 6. | az új európai Bauhaus egy transzdiszciplináris kezdeményezés, amelyben három, egymással összefüggő dimenzió találkozik: az esztétikum, a fenntarthatóság és az inkluzivitás. Participatív megközelítésen alapul, célja pedig – az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjével és az európai zöld megállapodásban meghatározott azon elvvel összhangban, amely szerint senki nem maradhat magára – az Unió valamennyi polgárának, köztük a hátrányos helyzetű csoportoknak a bevonása; |
| --- | --- |

6.

az új európai Bauhaus egy transzdiszciplináris kezdeményezés, amelyben három, egymással összefüggő dimenzió találkozik: az esztétikum, a fenntarthatóság és az inkluzivitás. Participatív megközelítésen alapul, célja pedig – az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjével és az európai zöld megállapodásban meghatározott azon elvvel összhangban, amely szerint senki nem maradhat magára – az Unió valamennyi polgárának, köztük a hátrányos helyzetű csoportoknak a bevonása;

| 7. | az új európai Bauhaus kezdeményezés inspirációt merít az eredeti Bauhausból (5), amely már a maga idejében is holisztikus, fenntartható, magas színvonalra és inkluzivitásra törekvő megközelítést követett a formatervezés, az építészet és a művészet terén; |
| --- | --- |

7.

az új európai Bauhaus kezdeményezés inspirációt merít az eredeti Bauhausból (5), amely már a maga idejében is holisztikus, fenntartható, magas színvonalra és inkluzivitásra törekvő megközelítést követett a formatervezés, az építészet és a művészet terén;

| 8. | Európa sokszínű kulturális örökségét tiszteletben tartva az új európai Bauhaus kezdeményezés célja egy olyan támogató kontextus megteremtése, amelynek segítségével lehetővé válik az életkörnyezet átalakítása, valamint életmódunk szebbé, fenntarthatóbbá és inkluzívabbá formálása, mégpedig többek között innováció és magas színvonalú építészet (6), formatervezés és urbanisztika, továbbá számos más művészeti és kreatív terület segítségével; |
| --- | --- |

8.

Európa sokszínű kulturális örökségét tiszteletben tartva az új európai Bauhaus kezdeményezés célja egy olyan támogató kontextus megteremtése, amelynek segítségével lehetővé válik az életkörnyezet átalakítása, valamint életmódunk szebbé, fenntarthatóbbá és inkluzívabbá formálása, mégpedig többek között innováció és magas színvonalú építészet (6), formatervezés és urbanisztika, továbbá számos más művészeti és kreatív terület segítségével;

| 9. | Európa kulturális és építészeti öröksége fontos referenciát jelent épített környezetünk tapasztalati és fizikai minősége tekintetében. Olyan értékes vagyon továbbá, amely inspirálni és táplálni tudja a társadalmi kohéziót, az innovációt, az átalakítást és a regenerációt. Az új európai Bauhaus kezdeményezés ezért elismeri az építészeti és régészeti örökségünk, tájaink, valamint a tárgyi és szellemi kulturális örökségünk jelentőségét; |
| --- | --- |

9.

Európa kulturális és építészeti öröksége fontos referenciát jelent épített környezetünk tapasztalati és fizikai minősége tekintetében. Olyan értékes vagyon továbbá, amely inspirálni és táplálni tudja a társadalmi kohéziót, az innovációt, az átalakítást és a regenerációt. Az új európai Bauhaus kezdeményezés ezért elismeri az építészeti és régészeti örökségünk, tájaink, valamint a tárgyi és szellemi kulturális örökségünk jelentőségét;

| 10. | a magas színvonalú építészet és az épített környezet többdimenziós jellege ágazatközi együttműködést, részvételt, közös alkotást és transzdiszciplináris megközelítéseket kíván, különösen ami a fenntarthatóságot és a szakpolitikai koherenciát illeti; |
| --- | --- |

10.

a magas színvonalú építészet és az épített környezet többdimenziós jellege ágazatközi együttműködést, részvételt, közös alkotást és transzdiszciplináris megközelítéseket kíván, különösen ami a fenntarthatóságot és a szakpolitikai koherenciát illeti;

| 11. | a Covid19-világjárvány következtében minden kormányzati szinten finanszírozás mobilizálására került sor, többek között a színvonalas építészet és az épített környezet céljaira is. Ezeket a pénzügyi forrásokat – az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási eszközének elveivel, a nyitott koordinációs módszert alkalmazó szakértői csoport (7) ajánlásaival, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsának a kulturális örökséget érintő uniós finanszírozású intézkedésekre vonatkozó, módosított minőségi alapelveivel (8) összhangban – fenntartható és minőségorientált módon kell felhasználni; |
| --- | --- |

11.

a Covid19-világjárvány következtében minden kormányzati szinten finanszírozás mobilizálására került sor, többek között a színvonalas építészet és az épített környezet céljaira is. Ezeket a pénzügyi forrásokat – az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási eszközének elveivel, a nyitott koordinációs módszert alkalmazó szakértői csoport (7) ajánlásaival, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsának a kulturális örökséget érintő uniós finanszírozású intézkedésekre vonatkozó, módosított minőségi alapelveivel (8) összhangban – fenntartható és minőségorientált módon kell felhasználni;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| 12. | újólag erősítsék meg, hogy a kultúra és a kulturális örökség szerves és elválaszthatatlan részét képezi az épített és az életkörnyezetnek, valamint hogy jelentős hozzájárulást nyújt a fenntartható fejlődéshez – többek között a körforgásos gazdasághoz –, a társadalmi és területi kohézióhoz, a környezet védelméhez, a biodiverzitáshoz és az éghajlat-politikai célok teljesítéséhez, valamint az Európában élő valamennyi ember jólétéhez és jóllétéhez; |
| --- | --- |

12.

újólag erősítsék meg, hogy a kultúra és a kulturális örökség szerves és elválaszthatatlan részét képezi az épített és az életkörnyezetnek, valamint hogy jelentős hozzájárulást nyújt a fenntartható fejlődéshez – többek között a körforgásos gazdasághoz –, a társadalmi és területi kohézióhoz, a környezet védelméhez, a biodiverzitáshoz és az éghajlat-politikai célok teljesítéséhez, valamint az Európában élő valamennyi ember jólétéhez és jóllétéhez;

| 13. | segítsék elő, hogy megfelelő szinergiák jöjjenek létre az új európai Bauhaus kezdeményezés és más olyan folyamatok között, amely az európai polgárok bevonását célozza (ilyen például az Európa jövőjéről szóló konferencia (9)), továbbá az új európai Bauhaus, valamint az egyéb olyan stratégiák és cselekvési tervek között, amelyek az építészeti és esztétikai színvonal előmozdítására irányulnak (ilyen például az európai épületkorszerűsítési program (10)), illetve amelyek az akadálymentesítést ösztönzik (például a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó stratégia (11)); |
| --- | --- |

13.

segítsék elő, hogy megfelelő szinergiák jöjjenek létre az új európai Bauhaus kezdeményezés és más olyan folyamatok között, amely az európai polgárok bevonását célozza (ilyen például az Európa jövőjéről szóló konferencia (9)), továbbá az új európai Bauhaus, valamint az egyéb olyan stratégiák és cselekvési tervek között, amelyek az építészeti és esztétikai színvonal előmozdítására irányulnak (ilyen például az európai épületkorszerűsítési program (10)), illetve amelyek az akadálymentesítést ösztönzik (például a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó stratégia (11));

| 14. | járuljanak hozzá a magas színvonalú építészet holisztikus értelmezéséhez és közös kultúrájához, mégpedig további tájékoztató tevékenységekkel, például a fiatal kortól kezdve nyújtott formális, nem formális és informális oktatással, valamint azáltal, hogy népszerűsítik az új európai Bauhaus kezdeményezést, továbbá széles körű tájékoztatást nyújtanak a kezdeményezéssel, illetve az abban a kultúra, valamint a magas színvonalú építészet és az épített környezet által játszott szereppel kapcsolatban; |
| --- | --- |

14.

járuljanak hozzá a magas színvonalú építészet holisztikus értelmezéséhez és közös kultúrájához, mégpedig további tájékoztató tevékenységekkel, például a fiatal kortól kezdve nyújtott formális, nem formális és informális oktatással, valamint azáltal, hogy népszerűsítik az új európai Bauhaus kezdeményezést, továbbá széles körű tájékoztatást nyújtanak a kezdeményezéssel, illetve az abban a kultúra, valamint a magas színvonalú építészet és az épített környezet által játszott szereppel kapcsolatban;

| 15. | törekedjenek arra, hogy holisztikus, inkluzív, transzdiszciplináris, színvonalvezérelt és hosszú távú elképzelés jöjjön létre az építészetre és az épített környezetre vonatkozóan, és ennek érdekében valamennyi, az életkörnyezetünket alakító eljárásba, útmutatóba és közös alkotási projektbe építsék be a különböző szakpolitikai és szakértői ismereteket, többek között a nyitott koordinációs módszert alkalmazó szakértői csoport jelentésében (12) foglaltakat; |
| --- | --- |

15.

törekedjenek arra, hogy holisztikus, inkluzív, transzdiszciplináris, színvonalvezérelt és hosszú távú elképzelés jöjjön létre az építészetre és az épített környezetre vonatkozóan, és ennek érdekében valamennyi, az életkörnyezetünket alakító eljárásba, útmutatóba és közös alkotási projektbe építsék be a különböző szakpolitikai és szakértői ismereteket, többek között a nyitott koordinációs módszert alkalmazó szakértői csoport jelentésében (12) foglaltakat;

| 16. | az építmények, valamint a tájtervezés és -gazdálkodás valamennyi életciklusa (koncepcionálás, beruházási tervek, finanszírozási mechanizmusok, támogató intézkedések, tervezési folyamatok, karbantartás, felújítás, konzerválás, adaptív újrahasználat, bontás és újrafeldolgozás) során hozandó megalapozott döntések alapjául olyan minőségorientált megközelítést használjanak, amely magában foglalja az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási eszközében vázolt minőségi kritériumokat (13); |
| --- | --- |

16.

az építmények, valamint a tájtervezés és -gazdálkodás valamennyi életciklusa (koncepcionálás, beruházási tervek, finanszírozási mechanizmusok, támogató intézkedések, tervezési folyamatok, karbantartás, felújítás, konzerválás, adaptív újrahasználat, bontás és újrafeldolgozás) során hozandó megalapozott döntések alapjául olyan minőségorientált megközelítést használjanak, amely magában foglalja az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási eszközében vázolt minőségi kritériumokat (13);

| 17. | ösztönözzék az európai városi és vidéki térségeken belüli fenntartható növekedést és innovációt, valamint e térségek élhetőségét, mégpedig azáltal, hogy adott esetben holisztikus, valamint a magas színvonalat célzó kritériumokat és közös alkotási módszereket használnak, továbbá alkalmazzák az építészeti és az épített környezetet érintő projektek számára nyújtott uniós pénzügyi támogatásra vonatkozó, a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa által kidolgozott alapelveket; |
| --- | --- |

17.

ösztönözzék az európai városi és vidéki térségeken belüli fenntartható növekedést és innovációt, valamint e térségek élhetőségét, mégpedig azáltal, hogy adott esetben holisztikus, valamint a magas színvonalat célzó kritériumokat és közös alkotási módszereket használnak, továbbá alkalmazzák az építészeti és az épített környezetet érintő projektek számára nyújtott uniós pénzügyi támogatásra vonatkozó, a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa által kidolgozott alapelveket;

| 18. | holisztikus megközelítést követve mozdítsák elő a meglévő épületállomány energiahatékonyságának optimalizálását, betartva az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási eszközének valamennyi kritériumát, többek között az épített örökség megőrzésének szükségességét; |
| --- | --- |

18.

holisztikus megközelítést követve mozdítsák elő a meglévő épületállomány energiahatékonyságának optimalizálását, betartva az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási eszközének valamennyi kritériumát, többek között az épített örökség megőrzésének szükségességét;

| 19. | térképezzék fel, hogy milyen megoldásokkal lehet biztosítani a megfizethető és méltó lakhatáshoz való hozzáférést, főként a munkaerőpiacra belépő fiatalok, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő egyéb társadalmi csoportok számára; |
| --- | --- |

19.

térképezzék fel, hogy milyen megoldásokkal lehet biztosítani a megfizethető és méltó lakhatáshoz való hozzáférést, főként a munkaerőpiacra belépő fiatalok, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő egyéb társadalmi csoportok számára;

| 20. | alkalmazzák a participatív közös alkotás elveit, és valamennyi kormányzati szinten vonjanak be minden érdekelt felet az épített és az életkörnyezetre, valamint a területrendezésre vonatkozó eljárásokba, például a döntéshozatalba, a tervezésbe, a kialakításba és az építésbe; |
| --- | --- |

20.

alkalmazzák a participatív közös alkotás elveit, és valamennyi kormányzati szinten vonjanak be minden érdekelt felet az épített és az életkörnyezetre, valamint a területrendezésre vonatkozó eljárásokba, például a döntéshozatalba, a tervezésbe, a kialakításba és az építésbe;

| 21. | olyan megközelítést szorgalmazzanak, amely tiszteletben tartja a meglévő kulturális örökség, a táj kialakítása, valamint a kortárs alkotás közötti összhangot, adott esetben többek között adaptív újrahasznosítás révén; |
| --- | --- |

21.

olyan megközelítést szorgalmazzanak, amely tiszteletben tartja a meglévő kulturális örökség, a táj kialakítása, valamint a kortárs alkotás közötti összhangot, adott esetben többek között adaptív újrahasznosítás révén;

| 22. | hozzanak létre kedvező kereteket a magas színvonalú építészet számára, amelyek alátámasztják az olyan közbeszerzési szabályokat, szabályozási egyszerűsítéseket és innovatív eljárásokat, amelyek a kizárólag a költségeken alapuló megközelítés helyett a magas színvonalon alapuló megközelítést ösztönzik, és ennek során kövessék az építészeti, tájépítészeti és területrendezési közpályáztatás lebonyolítására vonatkozó legjobb megoldásokat; |
| --- | --- |

22.

hozzanak létre kedvező kereteket a magas színvonalú építészet számára, amelyek alátámasztják az olyan közbeszerzési szabályokat, szabályozási egyszerűsítéseket és innovatív eljárásokat, amelyek a kizárólag a költségeken alapuló megközelítés helyett a magas színvonalon alapuló megközelítést ösztönzik, és ennek során kövessék az építészeti, tájépítészeti és területrendezési közpályáztatás lebonyolítására vonatkozó legjobb megoldásokat;

| 23. | még jobban ösztönözzék és erősítsék a döntéshozók és az e témában dolgozó csoportok – többek között a műszaki szakértők és az alvállalkozók – tudatosságát, ismereteit és kompetenciáit valamennyi releváns kormányzati szinten annak érdekében, hogy a mindenki számára megvalósítandó építészettel és épített környezettel kapcsolatos döntéseik során a magas színvonalra vonatkozó kritériumokat és normákat tudjanak alkalmazni; |
| --- | --- |

23.

még jobban ösztönözzék és erősítsék a döntéshozók és az e témában dolgozó csoportok – többek között a műszaki szakértők és az alvállalkozók – tudatosságát, ismereteit és kompetenciáit valamennyi releváns kormányzati szinten annak érdekében, hogy a mindenki számára megvalósítandó építészettel és épített környezettel kapcsolatos döntéseik során a magas színvonalra vonatkozó kritériumokat és normákat tudjanak alkalmazni;

| 24. | mozdítsák elő a releváns uniós támogatási programok és más elérhető finanszírozási eszközök legmegfelelőbb használatát az alábbiak érdekében:






  — | a magas színvonalat célzó normák alkalmazása és fokozása a tervezési, kialakítási, építési, konzerválási, restaurálási, felújítási és adaptív újrahasznosítási folyamatokban, |
| --- | --- | --- |

24.

mozdítsák elő a releváns uniós támogatási programok és más elérhető finanszírozási eszközök legmegfelelőbb használatát az alábbiak érdekében:

—

a magas színvonalat célzó normák alkalmazása és fokozása a tervezési, kialakítási, építési, konzerválási, restaurálási, felújítási és adaptív újrahasznosítási folyamatokban,

| — | az építészek és a kapcsolódó szakmák képviselői – például mérnökök, tájépítészek, területrendezéssel foglalkozók, formatervezők, művészek, örökségvédelmi szakértők, konzervátorok/restaurátorok, természetvédelemmel foglalkozók, építési alvállalkozók stb. – számára nyújtott képzések és e személyek készségeinek további javítása nemcsak az egyes területeket érintő szakértelmet, hanem az oktatásban és a kutatásban betöltött szerepüket illetően, kitérve a kapcsolódó, széles körű kihívások megértésére, továbbá mindezt a fenntarthatóság, a tapasztalat minősége és a társadalmi befogadás integrációjának kontextusába helyezve; |
| --- | --- |

—

az építészek és a kapcsolódó szakmák képviselői – például mérnökök, tájépítészek, területrendezéssel foglalkozók, formatervezők, művészek, örökségvédelmi szakértők, konzervátorok/restaurátorok, természetvédelemmel foglalkozók, építési alvállalkozók stb. – számára nyújtott képzések és e személyek készségeinek további javítása nemcsak az egyes területeket érintő szakértelmet, hanem az oktatásban és a kutatásban betöltött szerepüket illetően, kitérve a kapcsolódó, széles körű kihívások megértésére, továbbá mindezt a fenntarthatóság, a tapasztalat minősége és a társadalmi befogadás integrációjának kontextusába helyezve;

| 25. | tartsák meg a jelenlegi lendületet és folytassák a magas színvonalú építészet és az épített környezet kulturális, társadalmi, gazdasági és ökológiai szerepével kapcsolatos gondolkodási és véleménycserélési folyamatot; |
| --- | --- |

25.

tartsák meg a jelenlegi lendületet és folytassák a magas színvonalú építészet és az épített környezet kulturális, társadalmi, gazdasági és ökológiai szerepével kapcsolatos gondolkodási és véleménycserélési folyamatot;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 26. | az összes érintett minisztérium és közigazgatási szint, ügynökség és szolgálat közötti megfelelő koordináció révén fokozzák a magas színvonalú építészetre és az épített környezetre vonatkozó szakpolitikai összhangot annak érdekében, hogy minden olyan szakpolitikába és tevékenységbe beépüljön egy minőségen alapló és holisztikus megközelítés, amely hatással van az épített és az életkörnyezetre; |
| --- | --- |

26.

az összes érintett minisztérium és közigazgatási szint, ügynökség és szolgálat közötti megfelelő koordináció révén fokozzák a magas színvonalú építészetre és az épített környezetre vonatkozó szakpolitikai összhangot annak érdekében, hogy minden olyan szakpolitikába és tevékenységbe beépüljön egy minőségen alapló és holisztikus megközelítés, amely hatással van az épített és az életkörnyezetre;

| 27. | mozdítsák elő az új európai Bauhausnak, valamint a körforgásos gazdaságra vonatkozó elveknek és megközelítéseknek a nemzeti társadalmi-gazdasági és területfejlesztési stratégiákban, köztük a fenntartható tervezésben és építészetben való általános érvényesítését; |
| --- | --- |

27.

mozdítsák elő az új európai Bauhausnak, valamint a körforgásos gazdaságra vonatkozó elveknek és megközelítéseknek a nemzeti társadalmi-gazdasági és területfejlesztési stratégiákban, köztük a fenntartható tervezésben és építészetben való általános érvényesítését;

| 28. | a megfelelő kormányzati szinteken hozzanak létre és támogassanak építészekből és egyéb megfelelő szakemberekből álló tanácsadó szakértői csoportokat, így például országos és települési építészcsapatokat (14), valamint minőségorientált eljárásokat azért, hogy magas színvonalú eredmények elérése érdekében biztosítható legyen, illetve megerősödjön a szükséges szakmai kompetenciák és készségek beépülése a döntéshozatali folyamatokba; |
| --- | --- |

28.

a megfelelő kormányzati szinteken hozzanak létre és támogassanak építészekből és egyéb megfelelő szakemberekből álló tanácsadó szakértői csoportokat, így például országos és települési építészcsapatokat (14), valamint minőségorientált eljárásokat azért, hogy magas színvonalú eredmények elérése érdekében biztosítható legyen, illetve megerősödjön a szükséges szakmai kompetenciák és készségek beépülése a döntéshozatali folyamatokba;

| 29. | az új európai Bauhaus kezdeményezés vonatkozásában jelöljenek ki egy-egy szervezetet kapcsolattartó pontnak, és a helyi adottságokból kiinduló megközelítést (15) alkalmazva szólítsák meg a helyi szintű közösségeket annak érdekében, hogy a kezdeményezésben adott esetben a civil társadalom valamennyi tagja és az összes érdekelt fél részt vehessen; |
| --- | --- |

29.

az új európai Bauhaus kezdeményezés vonatkozásában jelöljenek ki egy-egy szervezetet kapcsolattartó pontnak, és a helyi adottságokból kiinduló megközelítést (15) alkalmazva szólítsák meg a helyi szintű közösségeket annak érdekében, hogy a kezdeményezésben adott esetben a civil társadalom valamennyi tagja és az összes érdekelt fél részt vehessen;

| 30. | tegyék lehetővé azon szereplők társadalmi szerepvállalását, akik minden közönség körében előmozdítják az épített és az életkörnyezet kulturális és minőségi aspektusait, továbbá biztosítsanak megfelelő támogatást az ilyen szereplőknek; |
| --- | --- |

30.

tegyék lehetővé azon szereplők társadalmi szerepvállalását, akik minden közönség körében előmozdítják az épített és az életkörnyezet kulturális és minőségi aspektusait, továbbá biztosítsanak megfelelő támogatást az ilyen szereplőknek;

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 31. | segítse elő, hogy az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási eszközét – a nyolc minőségi kritériumával együtt – felhasználják a megfelelő beruházásokban, szabályozási keretekben és uniós finanszírozási programokban, valamint tulajdonosként, fejlesztőként és ingatlanhasználóként alkalmazza ezeket a minőségi elveket; |
| --- | --- |

31.

segítse elő, hogy az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási eszközét – a nyolc minőségi kritériumával együtt – felhasználják a megfelelő beruházásokban, szabályozási keretekben és uniós finanszírozási programokban, valamint tulajdonosként, fejlesztőként és ingatlanhasználóként alkalmazza ezeket a minőségi elveket;

| 32. | minden releváns uniós programban mindenki számára biztosítson kutatási, kapacitásépítési és társaktól való tanulási lehetőségeket a kultúra, a magas színvonalú építészet és az épített környezet területén; |
| --- | --- |

32.

minden releváns uniós programban mindenki számára biztosítson kutatási, kapacitásépítési és társaktól való tanulási lehetőségeket a kultúra, a magas színvonalú építészet és az épített környezet területén;

| 33. | törekedjen szinergiákra a vonatkozó hatályos és tervezett uniós szabályozás, programok és szakpolitikák körében, azzal a céllal, hogy a zöld és digitális átállás összhangban legyen az új európai Bauhaus elveivel és célkitűzéseivel, továbbá általánosan érvényesítse az interdiszciplináris együttműködést és döntéshozatalt; |
| --- | --- |

33.

törekedjen szinergiákra a vonatkozó hatályos és tervezett uniós szabályozás, programok és szakpolitikák körében, azzal a céllal, hogy a zöld és digitális átállás összhangban legyen az új európai Bauhaus elveivel és célkitűzéseivel, továbbá általánosan érvényesítse az interdiszciplináris együttműködést és döntéshozatalt;

| 34. | a magas színvonalú életkörnyezettel kapcsolatos projektek, köztük a helyben megvalósuló kisebb léptékű kezdeményezések, valamint a kulturális és kreatív ágazatokban létrejövő projektek támogatása érdekében segítse elő a tájékoztatást és a rendelkezésre álló pénzügyi eszközökhöz való hozzáférést; |
| --- | --- |

34.

a magas színvonalú életkörnyezettel kapcsolatos projektek, köztük a helyben megvalósuló kisebb léptékű kezdeményezések, valamint a kulturális és kreatív ágazatokban létrejövő projektek támogatása érdekében segítse elő a tájékoztatást és a rendelkezésre álló pénzügyi eszközökhöz való hozzáférést;

| 35. | az új európai Bauhausszal kapcsolatos stratégiák, projektek és intézkedések kidolgozásakor és végrehajtásakor vegye figyelembe a földrajzi egyensúlyt, valamint az EU földrajzi, éghajlati, gazdasági, társadalmi és kulturális sokszínűségét; |
| --- | --- |

35.

az új európai Bauhausszal kapcsolatos stratégiák, projektek és intézkedések kidolgozásakor és végrehajtásakor vegye figyelembe a földrajzi egyensúlyt, valamint az EU földrajzi, éghajlati, gazdasági, társadalmi és kulturális sokszínűségét;

| 36. | mozdítsa elő a művészet, az építészet, a táj- és belsőépítészet, a területrendezés, a formatervezés és a kézművesség közötti szinergiákat, továbbá az építészek és az építészethez kapcsolódó területeken dolgozó egyéb szakemberek innovatív képzési modelljeit, beleértve az élvonalbeli digitális technológiával kapcsolatos képzést is; |
| --- | --- |

36.

mozdítsa elő a művészet, az építészet, a táj- és belsőépítészet, a területrendezés, a formatervezés és a kézművesség közötti szinergiákat, továbbá az építészek és az építészethez kapcsolódó területeken dolgozó egyéb szakemberek innovatív képzési modelljeit, beleértve az élvonalbeli digitális technológiával kapcsolatos képzést is;

| 37. | az épített és az életkörnyezetnek a legkorszerűbb digitális technológiák alkalmazásával történő dokumentálása és bemutatása révén mozdítsa elő a történelmi emlékhelyek által a helyi közösségek meglévő és kialakulóban lévő fizikai környezetének javítása terén betöltött szerepet; |
| --- | --- |

37.

az épített és az életkörnyezetnek a legkorszerűbb digitális technológiák alkalmazásával történő dokumentálása és bemutatása révén mozdítsa elő a történelmi emlékhelyek által a helyi közösségek meglévő és kialakulóban lévő fizikai környezetének javítása terén betöltött szerepet;

| 38. | fokozza a több ágazatra vonatkozó ismereteket és az ágazatközi együttműködést, mégpedig azáltal, hogy a releváns – különösen az épített és az életkörnyezet alakításában részt vevő – szakpolitikai ágazatok körében előmozdítja az új európai Bauhaus kezdeményezést, a Davosi Nyilatkozatot, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa által kidolgozott alapelveket; |
| --- | --- |

38.

fokozza a több ágazatra vonatkozó ismereteket és az ágazatközi együttműködést, mégpedig azáltal, hogy a releváns – különösen az épített és az életkörnyezet alakításában részt vevő – szakpolitikai ágazatok körében előmozdítja az új európai Bauhaus kezdeményezést, a Davosi Nyilatkozatot, valamint a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa által kidolgozott alapelveket;

| 39. | rendszeres időközönként készítsen jelentést a Tanácsnak és/vagy előkészítő szerveinek, valamint az új európai Bauhaus tekintetében kapcsolattartó pontként kijelölt szervezeteknek az új európai Bauhaus kezdeményezés végrehajtása terén elért eredményekről, továbbá segítse elő a tagállamok körében az ennek nemzeti szintű nyomon követésével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását. |
| --- | --- |

39.

rendszeres időközönként készítsen jelentést a Tanácsnak és/vagy előkészítő szerveinek, valamint az új európai Bauhaus tekintetében kapcsolattartó pontként kijelölt szervezeteknek az új európai Bauhaus kezdeményezés végrehajtása terén elért eredményekről, továbbá segítse elő a tagállamok körében az ennek nemzeti szintű nyomon követésével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását.

---

(1)  A fogalommeghatározást lásd a mellékletben.

(2)  A fogalmat az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási eszközének nyolc kritériuma határozza meg.

(3)  Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjében meghatározott célok (lásd a hivatkozást a mellékletben).

(4)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_hu

(5)  A Bauhaus (Weimar, Dessau és Berlin, 1919–1933) a XX. század legnagyobb hatású építészeti, formatervezési és művészeti iskolája.

(6)  Beleértve a belsőépítészetet és a tájépítészetet, valamint a területfejlesztést is.

(7)  Tagállami szakértőkből álló, nyitott koordinációs módszert alkalmazó csoport, amely a mindenki számára megvalósítandó magas színvonalú építészettel és az épített környezettel foglalkozik.

(8)  Európai minőségi alapelvek a kulturális örökséget érintő uniós finanszírozású intézkedésekhez – A Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa által átdolgozott változat: https://www.icomos.org/en/about-icomos/committees/regional-activities-europe/90984-quality-principles-new-version-available

(9)  https://futureu.europa.eu/?locale=hu

(10)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hu/IP_20_1835

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=hu&pubId=8376&furtherPubs=yes

(12)  Lásd a hivatkozást a mellékletben.

(13)  Irányítás, funkcionalitás, környezet, gazdaság, sokszínűség, kontextus, helyérzet és szépség.

(14)  A fogalommeghatározást lásd a mellékletben.

(15)  A fogalommeghatározást lásd a mellékletben.

---

MELLÉKLETE

A.   HIVATKOZÁSOK

E dokumentum kapcsán az Európai Unió Tanácsa emlékeztet a következőkre:

| 1. | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikke |
| --- | --- |

1.

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikke

| 2. | a nyitott koordinációs módszert alkalmazó csoportnak a mindenki számára megvalósítandó magas színvonalú építészettel és az épített környezettel foglalkozó munkája és jelentése (2020–2021) https://op.europa.eu/hu/publication-detail/-/publication/bd7cba7e-2680-11ec-bd8e-01aa75ed71a1 |
| --- | --- |

2.

a nyitott koordinációs módszert alkalmazó csoportnak a mindenki számára megvalósítandó magas színvonalú építészettel és az épített környezettel foglalkozó munkája és jelentése (2020–2021) https://op.europa.eu/hu/publication-detail/-/publication/bd7cba7e-2680-11ec-bd8e-01aa75ed71a1

| 3. | az Építészeti Örökség Európai Chartája (1975) |
| --- | --- |

3.

az Építészeti Örökség Európai Chartája (1975)

| 4. | az európai építészeti örökség védelméről szóló egyezmény – Granadai Egyezmény (1987) |
| --- | --- |

4.

az európai építészeti örökség védelméről szóló egyezmény – Granadai Egyezmény (1987)

| 5. | a 2000. évi Európai Táj Egyezmény |
| --- | --- |

5.

a 2000. évi Európai Táj Egyezmény

| 6. | a városi és vidéki környezetek építészeti minőségéről szóló, 2001. február 12-i tanácsi állásfoglalás (HL C 73., 2001.3.6., 6. o.) |
| --- | --- |

6.

a városi és vidéki környezetek építészeti minőségéről szóló, 2001. február 12-i tanácsi állásfoglalás (HL C 73., 2001.3.6., 6. o.)

| 7. | „A Tanács következtetései az építészetről: a kultúra hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez”, 2008. december 13., (HL C 319., 2008.12.13., 13. o.) |
| --- | --- |

7.

„A Tanács következtetései az építészetről: a kultúra hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez”, 2008. december 13., (HL C 319., 2008.12.13., 13. o.)

| 8. | a 2019–2022-re szóló kulturális munkatervről szóló tanácsi következtetések (HL C 460, 21.12.2018, 12. o.) |
| --- | --- |

8.

a 2019–2022-re szóló kulturális munkatervről szóló tanácsi következtetések (HL C 460, 21.12.2018, 12. o.)

| 9. | a kulturális kormányzásról szóló, 2012. november 26-i tanácsi következtetések (HL C 393, 19.12. 2012, 8. o.) |
| --- | --- |

9.

a kulturális kormányzásról szóló, 2012. november 26-i tanácsi következtetések (HL C 393, 19.12. 2012, 8. o.)

| 10. | a 2015. március 13-i rigai konferencián elfogadott, „Az örökség, valamint a kortárs építészet és formatervezés közötti kapcsolat” (Heritage, Contemporary Architecture and design in Interaction) című együttes nyilatkozat |
| --- | --- |

10.

a 2015. március 13-i rigai konferencián elfogadott, „Az örökség, valamint a kortárs építészet és formatervezés közötti kapcsolat” (Heritage, Contemporary Architecture and design in Interaction) című együttes nyilatkozat

| 11. | az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend” (Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development) című határozat (A/RES/70/01) |
| --- | --- |

11.

az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend” (Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development) című határozat (A/RES/70/01)

| 12. | a 2016-ban indított uniós városfejlesztési menetrend (Amszterdami Paktum) (http://urbanagendaforthe.eu/pactofamsterdam/) |
| --- | --- |

12.

a 2016-ban indított uniós városfejlesztési menetrend (Amszterdami Paktum) (http://urbanagendaforthe.eu/pactofamsterdam/)

| 13. | a „Hosszú távú jövőkép az EU vidéki területei számára – Az erősebb, összekapcsolt, reziliens és virágzó vidéki területek 2040-ig történő megvalósítása felé” című bizottsági közlemény, COM(2021) 345 final |
| --- | --- |

13.

a „Hosszú távú jövőkép az EU vidéki területei számára – Az erősebb, összekapcsolt, reziliens és virágzó vidéki területek 2040-ig történő megvalósítása felé” című bizottsági közlemény, COM(2021) 345 final

| 14. | a kulturális miniszterek 2018. január 20–22-i davosi konferenciáján elfogadott, „A magas színvonalú építési kultúra (Baukultur) európai jövőképe” (Towards a European vision of high-quality Baukultur) című Davosi Nyilatkozat (https://davosdeclaration2018.ch/media/Context-document-en.pdf) |
| --- | --- |

14.

a kulturális miniszterek 2018. január 20–22-i davosi konferenciáján elfogadott, „A magas színvonalú építési kultúra (Baukultur) európai jövőképe” (Towards a European vision of high-quality Baukultur) című Davosi Nyilatkozat (https://davosdeclaration2018.ch/media/Context-document-en.pdf)

| 15. | a 2021 májusában közzétett, „Az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási rendszere” (The Davos Baukultur Quality System) című dokumentum (https://davosdeclaration2018.ch/quality-system/ ) |
| --- | --- |

15.

a 2021 májusában közzétett, „Az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási rendszere” (The Davos Baukultur Quality System) című dokumentum (https://davosdeclaration2018.ch/quality-system/ )

| 16. | a 2020. november 30-án tartott nem hivatalos miniszteri találkozókon elfogadott „Új Lipcsei Charta – A városok átalakító ereje a közjó érdekében” (The New Leipzig Charter - The transformative power of cities for the common good) (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2020/12/12-08-2020-new-leipzig-charter-the-transformative-power-of-cities-for-the-common-good) |
| --- | --- |

16.

a 2020. november 30-án tartott nem hivatalos miniszteri találkozókon elfogadott „Új Lipcsei Charta – A városok átalakító ereje a közjó érdekében” (The New Leipzig Charter - The transformative power of cities for the common good) (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2020/12/12-08-2020-new-leipzig-charter-the-transformative-power-of-cities-for-the-common-good)

| 17. | a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa által készített, az „Európai minőségi alapelvek a kulturális örökséget érintő uniós finanszírozású intézkedésekhez” című kiadvány (új változat, 2021) (http://openarchive.icomos.org/id/eprint/2436/) |
| --- | --- |

17.

a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa által készített, az „Európai minőségi alapelvek a kulturális örökséget érintő uniós finanszírozású intézkedésekhez” című kiadvány (új változat, 2021) (http://openarchive.icomos.org/id/eprint/2436/)

| 18. | a Bizottság 2021. szeptember 14-i közleménye: „Az új európai Bauhaus: szép, fenntartható, közös” (11892/21 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3 – COM[2021] 573 final) |
| --- | --- |

18.

a Bizottság 2021. szeptember 14-i közleménye: „Az új európai Bauhaus: szép, fenntartható, közös” (11892/21 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3 – COM[2021] 573 final)

| 19. | az Európa Tanácsnak a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló egyezménye (Farói Egyezmény, 2005) (https://www.coe.int/en/web/culture-and-heritage/faro-convention) |
| --- | --- |

19.

az Európa Tanácsnak a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló egyezménye (Farói Egyezmény, 2005) (https://www.coe.int/en/web/culture-and-heritage/faro-convention)

| 20. | „A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó területfejlesztési menetrend: jövő minden hely számára” (The Territorial Agenda 2030: a future for all places) (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/brochures/2021/territorial-agenda-2030-a-future-for-all-places |
| --- | --- |

20.

„A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó területfejlesztési menetrend: jövő minden hely számára” (The Territorial Agenda 2030: a future for all places) (https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/brochures/2021/territorial-agenda-2030-a-future-for-all-places

B.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E tanácsi következtetések alkalmazásában:

| — | „Baukultur” (szó szerint „építési kultúra”): egy olyan fogalmat takaró német kifejezés, amely minden olyan emberi tevékenység leírására szolgál, amely kedvező módon változtatja meg a tereket és az életkörnyezetet. Magában foglalja a meglévő épületeket, köztük a műemlékeket és az épített örökség egyéb elemeit, valamint a természeti környezetbe beépített és az ahhoz kapcsolódó kortárs épületek, infrastruktúra, nyilvános terek és tájak tervezését és építését. A „Baukultur” vonatkozik továbbá az ingatlanprojektek, az infrastruktúrák, a városok, a falvak és a nyílt tájak tervezési eljárásaira, valamint a hagyományos és innovatív építési technikákra és módszerekre is. A minőség, valamint az eszközök, az eljárások és a gyakorlatok vonatkozásában kialakult egy széleskörűen és hallgatólagosan elfogadott társadalmi értelmezés, a kifejezésben ezért szerepel célzottan a „kultúra” szó, |
| --- | --- |

—

„Baukultur” (szó szerint „építési kultúra”): egy olyan fogalmat takaró német kifejezés, amely minden olyan emberi tevékenység leírására szolgál, amely kedvező módon változtatja meg a tereket és az életkörnyezetet. Magában foglalja a meglévő épületeket, köztük a műemlékeket és az épített örökség egyéb elemeit, valamint a természeti környezetbe beépített és az ahhoz kapcsolódó kortárs épületek, infrastruktúra, nyilvános terek és tájak tervezését és építését. A „Baukultur” vonatkozik továbbá az ingatlanprojektek, az infrastruktúrák, a városok, a falvak és a nyílt tájak tervezési eljárásaira, valamint a hagyományos és innovatív építési technikákra és módszerekre is. A minőség, valamint az eszközök, az eljárások és a gyakorlatok vonatkozásában kialakult egy széleskörűen és hallgatólagosan elfogadott társadalmi értelmezés, a kifejezésben ezért szerepel célzottan a „kultúra” szó,

| — | „épített környezet”: az embereket körülvevő meglévő tér, amelyet az emberek aktívan formálnak, és amely a maga részéről szintén hatással van az emberek életére és magatartására. Az épített környezet magában foglalja az életkörnyezetet is, |
| --- | --- |

—

„épített környezet”: az embereket körülvevő meglévő tér, amelyet az emberek aktívan formálnak, és amely a maga részéről szintén hatással van az emberek életére és magatartására. Az épített környezet magában foglalja az életkörnyezetet is,

| — | „körforgásos tervezés”: olyan termékek és szolgáltatások létrehozását jelenti, amelyek már nem rendelkeznek kezdeti, középső és végső szakaszból álló életciklussal. A cél olyan termékek tervezése, amelyek felhasználhatók, újrafelhasználhatók és újrafeldolgozhatók, ami kevesebb erőforrás-felhasználást, kevesebb hulladékot és az ökoszisztéma vonatkozásában nagyobb hozzáadott értéket eredményez. A körforgásos tervezés a körforgásos gazdaságba illeszkedő termékek és szolgáltatások létrehozását helyezi előtérbe, |
| --- | --- |

—

„körforgásos tervezés”: olyan termékek és szolgáltatások létrehozását jelenti, amelyek már nem rendelkeznek kezdeti, középső és végső szakaszból álló életciklussal. A cél olyan termékek tervezése, amelyek felhasználhatók, újrafelhasználhatók és újrafeldolgozhatók, ami kevesebb erőforrás-felhasználást, kevesebb hulladékot és az ökoszisztéma vonatkozásában nagyobb hozzáadott értéket eredményez. A körforgásos tervezés a körforgásos gazdaságba illeszkedő termékek és szolgáltatások létrehozását helyezi előtérbe,

| — | „az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási rendszere”: olyan eszközök skálája, amelyek lehetővé teszik a „Baukultur” tulajdonságainak meghatározását és értékelését az egyes helyeken, mégpedig a társadalmi, az érzelmi és a kulturális értékeket felvéve a műszaki és funkcionális szempontok közé, és azokkal azonos módon mérlegelve, a következő nyolc kritérium segítségével: irányítás, funkcionalitás, környezet, gazdaság, sokszínűség, kontextus, helyérzet és szépség, |
| --- | --- |

—

„az építési kultúra (Baukultur) davosi minőségbiztosítási rendszere”: olyan eszközök skálája, amelyek lehetővé teszik a „Baukultur” tulajdonságainak meghatározását és értékelését az egyes helyeken, mégpedig a társadalmi, az érzelmi és a kulturális értékeket felvéve a műszaki és funkcionális szempontok közé, és azokkal azonos módon mérlegelve, a következő nyolc kritérium segítségével: irányítás, funkcionalitás, környezet, gazdaság, sokszínűség, kontextus, helyérzet és szépség,

| — | „életkörnyezet”: a mesterséges és a természetes környezet kiegyensúlyozott együttese, amely kültéri és beltéri helyeket egyaránt magában foglal. Egy fenntartható és integrált életkörnyezet (város-, illetve – tágabb értelemben véve – térrendezés) megtervezése és létrehozása magában foglalja a tervezési és a kialakítási tevékenységeket (köztük a területrendezést, az építészetet, a tájépítészetet), az építési tevékenységeket és a térrel kapcsolatos egyéb döntések (így például a közlekedéssel és a mobilitással kapcsolatos lehetőségek, a közüzemi szolgáltatások, a mezőgazdaság stb.) területi koordinációját, azzal a céllal, hogy a térrel kapcsolatos döntések révén a lehető legtöbb személy esetében hosszú távon javuljon az életkörnyezet, |
| --- | --- |

—

„életkörnyezet”: a mesterséges és a természetes környezet kiegyensúlyozott együttese, amely kültéri és beltéri helyeket egyaránt magában foglal. Egy fenntartható és integrált életkörnyezet (város-, illetve – tágabb értelemben véve – térrendezés) megtervezése és létrehozása magában foglalja a tervezési és a kialakítási tevékenységeket (köztük a területrendezést, az építészetet, a tájépítészetet), az építési tevékenységeket és a térrel kapcsolatos egyéb döntések (így például a közlekedéssel és a mobilitással kapcsolatos lehetőségek, a közüzemi szolgáltatások, a mezőgazdaság stb.) területi koordinációját, azzal a céllal, hogy a térrel kapcsolatos döntések révén a lehető legtöbb személy esetében hosszú távon javuljon az életkörnyezet,

| — | „helyi adottságokból kiinduló megközelítés”: olyan megközelítés, amely egy adott hely sajátos körülményeit célozza meg, valamint kidolgozásába és megvalósításába aktív szereplőként bevonja a közösséget és a különböző ágazatok helyi szervezeteinek széles körét, |
| --- | --- |

—

„helyi adottságokból kiinduló megközelítés”: olyan megközelítés, amely egy adott hely sajátos körülményeit célozza meg, valamint kidolgozásába és megvalósításába aktív szereplőként bevonja a közösséget és a különböző ágazatok helyi szervezeteinek széles körét,

| — | „országos és települési építészcsapatok”: közigazgatási szerveken belüli építészcsapatok, amelyek feladata, hogy a tervezés területén vezető szerepet töltsenek be, és stratégiai tanácsadást nyújtsanak a kormánynak a középületek kialakításának javítása, a términőség előmozdítása és a helyteremtő kultúra elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

—

„országos és települési építészcsapatok”: közigazgatási szerveken belüli építészcsapatok, amelyek feladata, hogy a tervezés területén vezető szerepet töltsenek be, és stratégiai tanácsadást nyújtsanak a kormánynak a középületek kialakításának javítása, a términőség előmozdítása és a helyteremtő kultúra elősegítése érdekében.

---

| 2021.12.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CI 501/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CI 501/19

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról

(2021/C 501 I/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY:

| 1. | az Európai Unió és annak tagállamai egyetértettek abban, hogy az ifjúságpolitika területén az EU szintjén folytatott együttműködés „segíti a fiatalok társadalmi és állampolgári szerepvállalását, és célja biztosítani, hogy minden fiatal rendelkezzen a megfelelő forrásokkal a társadalom életében való részvételhez” (1), |
| --- | --- |

1.

az Európai Unió és annak tagállamai egyetértettek abban, hogy az ifjúságpolitika területén az EU szintjén folytatott együttműködés „segíti a fiatalok társadalmi és állampolgári szerepvállalását, és célja biztosítani, hogy minden fiatal rendelkezzen a megfelelő forrásokkal a társadalom életében való részvételhez” (1),

| 2. | a fiatalok társadalmunk erősségei közé tartoznak, és egyben egyéni jogok birtokosai. Így jogukban áll érdemben részt venni az őket és a társadalom egészét érintő szakpolitikák kidolgozásában, végrehajtásában, figyelemmel kísérésében, értékelésében és nyomon követésében, (2) |
| --- | --- |

2.

a fiatalok társadalmunk erősségei közé tartoznak, és egyben egyéni jogok birtokosai. Így jogukban áll érdemben részt venni az őket és a társadalom egészét érintő szakpolitikák kidolgozásában, végrehajtásában, figyelemmel kísérésében, értékelésében és nyomon követésében, (2)

| 3. | „az egészséges demokrácia a polgárok szerepvállalásán és az aktív civil társadalmon múlik – nemcsak a választások idején, hanem mindig. A demokráciáink rezilienciájának – csakúgy mint a közjónak – legjobb garanciái az elkötelezett, tájékozott és öntudatos, saját érdekeikért szót emelő fiatal polgárok és szervezetek” (3), |
| --- | --- |

3.

„az egészséges demokrácia a polgárok szerepvállalásán és az aktív civil társadalmon múlik – nemcsak a választások idején, hanem mindig. A demokráciáink rezilienciájának – csakúgy mint a közjónak – legjobb garanciái az elkötelezett, tájékozott és öntudatos, saját érdekeikért szót emelő fiatal polgárok és szervezetek” (3),

| 4. | az Európai Unió olyan értékeken alapul, mint a demokrácia, a pluralizmus, az egyenlőség és a jogállamiság. Az emberi jogok tiszteletben tartása, a szabadság, a megkülönböztetés tilalma, a nemek közötti egyenlőség, a tolerancia, valamint a kisebbségek védelme az európai eszme elidegeníthetetlen sarokkövei (4), |
| --- | --- |

4.

az Európai Unió olyan értékeken alapul, mint a demokrácia, a pluralizmus, az egyenlőség és a jogállamiság. Az emberi jogok tiszteletben tartása, a szabadság, a megkülönböztetés tilalma, a nemek közötti egyenlőség, a tolerancia, valamint a kisebbségek védelme az európai eszme elidegeníthetetlen sarokkövei (4),

| 5. | „a folyamatban lévő Covid19-világjárvány és annak társadalmi-gazdasági következményei egyre kedvezőtlenebb hatással vannak az emberi jogokra, a demokráciára és a jogállamiságra, a civil társadalom mozgásterét is beleértve” (5), |
| --- | --- |

5.

„a folyamatban lévő Covid19-világjárvány és annak társadalmi-gazdasági következményei egyre kedvezőtlenebb hatással vannak az emberi jogokra, a demokráciára és a jogállamiságra, a civil társadalom mozgásterét is beleértve” (5),

| 6. | a fiatalok demokratikus folyamatokban való részvételének – a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről szóló tanácsi állásfoglalással (6), az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról szóló következtetésekkel (7) és a többszintű kormányzás megerősítése a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során tárgyú következtetésekkel (8) összhangban történő – továbbfejlesztése hozzá fog járulni a fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér erősítéséhez és annak ösztönzéséhez, hogy a fiatalok vállaljanak szerepet azon belül; |
| --- | --- |

6.

a fiatalok demokratikus folyamatokban való részvételének – a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről szóló tanácsi állásfoglalással (6), az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról szóló következtetésekkel (7) és a többszintű kormányzás megerősítése a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során tárgyú következtetésekkel (8) összhangban történő – továbbfejlesztése hozzá fog járulni a fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér erősítéséhez és annak ösztönzéséhez, hogy a fiatalok vállaljanak szerepet azon belül;

ÚGY VÉLIK, HOGY:

| 7. | a fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér olyan tér, amely lehetővé teszi a társadalomban való érdemi részvételüket, és minden demokratikus társadalom döntő fontosságú részét képezi (9). Olyan (online és offline) politikai, nyilvános és társadalmi környezetet képez, amely megfelel azoknak a jogi, szakpolitikai, intézményi és gyakorlati feltételeknek, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy a társadalmak befolyásolása és alakítása céljából gyakorolják polgári szabadságaikat az információhoz való hozzáférés, a véleménynyilvánítás, valamint a közéletben való részvételhez szükséges egyesületek vagy szervezetek létrehozása tekintetében; |
| --- | --- |

7.

a fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér olyan tér, amely lehetővé teszi a társadalomban való érdemi részvételüket, és minden demokratikus társadalom döntő fontosságú részét képezi (9). Olyan (online és offline) politikai, nyilvános és társadalmi környezetet képez, amely megfelel azoknak a jogi, szakpolitikai, intézményi és gyakorlati feltételeknek, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy a társadalmak befolyásolása és alakítása céljából gyakorolják polgári szabadságaikat az információhoz való hozzáférés, a véleménynyilvánítás, valamint a közéletben való részvételhez szükséges egyesületek vagy szervezetek létrehozása tekintetében;

| 8. | mivel a fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér dinamikus és folyamatosan változik, az ifjúságpolitika terén tevékenykedő valamennyi demokratikus és független szervezet és a fiatalok minden nem formális csoportja kulcsfontosságú szereplőnek bizonyul a fiatalok részvételének előmozdításában, ezért támogatni és védeni kell őket; |
| --- | --- |

8.

mivel a fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér dinamikus és folyamatosan változik, az ifjúságpolitika terén tevékenykedő valamennyi demokratikus és független szervezet és a fiatalok minden nem formális csoportja kulcsfontosságú szereplőnek bizonyul a fiatalok részvételének előmozdításában, ezért támogatni és védeni kell őket;

| 9. | a fiataloknak ingyenes, biztonságos, nyitott, hozzáférhető, inkluzív és reprezentatív civil társadalmi térre van szükségük, amely lehetővé teszi számukra, hogy egyesületeket hozzanak létre, hogy a témától függetlenül szerepet vállaljanak az igényeikhez és érdekeikhez kapcsolódó területeken, felszólaljanak közügyekben és részt vegyenek a nyilvános döntéshozatalban; |
| --- | --- |

9.

a fiataloknak ingyenes, biztonságos, nyitott, hozzáférhető, inkluzív és reprezentatív civil társadalmi térre van szükségük, amely lehetővé teszi számukra, hogy egyesületeket hozzanak létre, hogy a témától függetlenül szerepet vállaljanak az igényeikhez és érdekeikhez kapcsolódó területeken, felszólaljanak közügyekben és részt vegyenek a nyilvános döntéshozatalban;

| 10. | a fiatalok különböző csoportjainak – köztük a kiszolgáltatott vagy ritkán hallott fiataloknak, például a fiatal migránsoknak – a civil társadalmi tér széles körében való aktív részvétele segíti őket a polgári szerepvállaláshoz szükséges kompetenciák fejlesztésében. Egyúttal előmozdítja személyes, szakmai és társadalmi fejlődésüket, hozzájárul az Európai Unió értékeihez (10), a társadalmi kohézióhoz, a nemzedékek közötti együttműködéshez – és biztosítja, hogy a demokrácia és a polgárság tükrözze a társadalomban létező nézőpontok sokféleségét és a pluralitást; |
| --- | --- |

10.

a fiatalok különböző csoportjainak – köztük a kiszolgáltatott vagy ritkán hallott fiataloknak, például a fiatal migránsoknak – a civil társadalmi tér széles körében való aktív részvétele segíti őket a polgári szerepvállaláshoz szükséges kompetenciák fejlesztésében. Egyúttal előmozdítja személyes, szakmai és társadalmi fejlődésüket, hozzájárul az Európai Unió értékeihez (10), a társadalmi kohézióhoz, a nemzedékek közötti együttműködéshez – és biztosítja, hogy a demokrácia és a polgárság tükrözze a társadalomban létező nézőpontok sokféleségét és a pluralitást;

| 11. | a fiataloknak a civil társadalmi térben való részvétele fontos katalizátora a különböző társadalmi innovációknak (11), ami azt mutatja, hogy ez a tér hozzájárul a demokratikusabb és megalapozottabb döntéshozatali folyamatok kialakulásához, ezáltal erősítve a demokrácia minőségét. Ugyanakkor a fiatalok különösen kiszolgáltatottak a hátrányos megkülönböztetés és a civil társadalmi tér korlátozása tekintetében (12); |
| --- | --- |

11.

a fiataloknak a civil társadalmi térben való részvétele fontos katalizátora a különböző társadalmi innovációknak (11), ami azt mutatja, hogy ez a tér hozzájárul a demokratikusabb és megalapozottabb döntéshozatali folyamatok kialakulásához, ezáltal erősítve a demokrácia minőségét. Ugyanakkor a fiatalok különösen kiszolgáltatottak a hátrányos megkülönböztetés és a civil társadalmi tér korlátozása tekintetében (12);

| 12. | a fiatalok szűkülő civil társadalmi tere, valamint az alapvető és a demokratikus jogok bejelentett megsértései olyan globális jelenségek, amelyek Európa-szerte veszélyeztethetik a demokráciákat, függetlenül a gazdasági fejlődéstől és a földrajzi elhelyezkedéstől. Tanulmányok bizonyítják, hogy az ifjúsági civil társadalmi szervezetek politikai folyamatokban való részvételi lehetőségei a beszámolók szerint szintén korlátozottak (13); |
| --- | --- |

12.

a fiatalok szűkülő civil társadalmi tere, valamint az alapvető és a demokratikus jogok bejelentett megsértései olyan globális jelenségek, amelyek Európa-szerte veszélyeztethetik a demokráciákat, függetlenül a gazdasági fejlődéstől és a földrajzi elhelyezkedéstől. Tanulmányok bizonyítják, hogy az ifjúsági civil társadalmi szervezetek politikai folyamatokban való részvételi lehetőségei a beszámolók szerint szintén korlátozottak (13);

| 13. | az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteket és a fiatalok nem formális csoportjait be kell vonni többek között a 11 európai ifjúsági cél körébe tartozó valamennyi témára vonatkozó kulcsfontosságú projektek kidolgozásába. Ezen túlmenően ezek a szervezetek alapvető fontosságúak a fiatalokat célzó olyan szolgáltatások és támogatás nyújtása szempontjából, amelyek gyakran kiegészítik a hatóságok által nyújtott szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

13.

az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteket és a fiatalok nem formális csoportjait be kell vonni többek között a 11 európai ifjúsági cél körébe tartozó valamennyi témára vonatkozó kulcsfontosságú projektek kidolgozásába. Ezen túlmenően ezek a szervezetek alapvető fontosságúak a fiatalokat célzó olyan szolgáltatások és támogatás nyújtása szempontjából, amelyek gyakran kiegészítik a hatóságok által nyújtott szolgáltatásokat;

| 14. | a Covid19-világjárvány következtében sok országban tovább szűkül a fiatalok civil társadalmi tere, és gyakran annak online megfelelői jelentik az egyetlen életképes alternatívát. A levont tanulságok némelyike pozitív, például ott, ahol új funkciókat találtak a digitális terekben, a civil társadalmi élet online színtereire való átállás azonban problémákat vet fel a fiatalok hozzáférésével (infrastruktúra), képességével (kompetenciáival) és online biztonságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

14.

a Covid19-világjárvány következtében sok országban tovább szűkül a fiatalok civil társadalmi tere, és gyakran annak online megfelelői jelentik az egyetlen életképes alternatívát. A levont tanulságok némelyike pozitív, például ott, ahol új funkciókat találtak a digitális terekben, a civil társadalmi élet online színtereire való átállás azonban problémákat vet fel a fiatalok hozzáférésével (infrastruktúra), képességével (kompetenciáival) és online biztonságával kapcsolatban;

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY:

| 15. | egy egyenmegoldás nem megfelelő ahhoz, hogy kedvező környezet jöjjön létre az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteknek és a fiatalok nem formális csoportjainak a támogatásához. Figyelembe kell venni az egyetemes tervezést, a különböző kulturális és földrajzi hátteret, a strukturális egyenlőtlenségeket, a nemek közötti egyenlőtlenséget és más olyan tényezőket, amelyek megakadályozzák a fiatalokat és az ifjúsági civil társadalmi szervezeteket abban, hogy szabadon működjenek és érdemben részt vegyenek a társadalomban; |
| --- | --- |

15.

egy egyenmegoldás nem megfelelő ahhoz, hogy kedvező környezet jöjjön létre az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteknek és a fiatalok nem formális csoportjainak a támogatásához. Figyelembe kell venni az egyetemes tervezést, a különböző kulturális és földrajzi hátteret, a strukturális egyenlőtlenségeket, a nemek közötti egyenlőtlenséget és más olyan tényezőket, amelyek megakadályozzák a fiatalokat és az ifjúsági civil társadalmi szervezeteket abban, hogy szabadon működjenek és érdemben részt vegyenek a társadalomban;

| 16. | a képernyő előtt és online tevékenységekkel töltött túl sok idő negatív hatást gyakorol a fiatalok mentális, fizikai és szociális egészségére (14). Mindazonáltal a civil társadalmi élet online színterei számos fiatal számára fontos menedékhelyet jelentenek, ahol élni tudnak polgári jogaikkal, különösen a Covid19-világjárvány idején. Bár az egészséggel kapcsolatos kérdések képezik az egyik szem előtt tartandó szempontot, az online biztonsággal és a digitális szakadékkal (beleértve az infrastruktúrát és a kognitív akadályokat) is foglalkozni kell. Az online és offline szerepvállalás közötti megfelelő egyensúly megtalálását ezért valamennyi érdekelt félnek prioritásként kell kezelnie a fiatalok civil társadalmi terének támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

16.

a képernyő előtt és online tevékenységekkel töltött túl sok idő negatív hatást gyakorol a fiatalok mentális, fizikai és szociális egészségére (14). Mindazonáltal a civil társadalmi élet online színterei számos fiatal számára fontos menedékhelyet jelentenek, ahol élni tudnak polgári jogaikkal, különösen a Covid19-világjárvány idején. Bár az egészséggel kapcsolatos kérdések képezik az egyik szem előtt tartandó szempontot, az online biztonsággal és a digitális szakadékkal (beleértve az infrastruktúrát és a kognitív akadályokat) is foglalkozni kell. Az online és offline szerepvállalás közötti megfelelő egyensúly megtalálását ezért valamennyi érdekelt félnek prioritásként kell kezelnie a fiatalok civil társadalmi terének támogatása tekintetében;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

| 17. | minden fiatal, különösen a Covid19-világjárvány által leginkább érintett fiatalok számára megőrizzék és bővítsék a civil társadalmi teret, és hozzanak további intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hátrányos helyzetű és kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok – különösen a távoli és vidéki területekről származók, valamint a fogyatékossággal élők – hozzáférhessenek ehhez a térhez és abban részt vehessenek. Elő kell továbbá mozdítani e tér láthatóságát és hozzáférhetőségét a fiatalok számára; |
| --- | --- |

17.

minden fiatal, különösen a Covid19-világjárvány által leginkább érintett fiatalok számára megőrizzék és bővítsék a civil társadalmi teret, és hozzanak további intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hátrányos helyzetű és kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok – különösen a távoli és vidéki területekről származók, valamint a fogyatékossággal élők – hozzáférhessenek ehhez a térhez és abban részt vehessenek. Elő kell továbbá mozdítani e tér láthatóságát és hozzáférhetőségét a fiatalok számára;

| 18. | foglalkozzanak az azon folyamatokkal és eszközökkel kapcsolatos aggályokkal, amelyek a szabad és hozzáférhető nyilvános terek hiányát okozzák vagy jelentős akadályokat gördítenek a civil társadalmi térhez hozzáférni kívánó és abban részt venni kívánó fiatalok útjába, ideértve nevezetesen az olyan kereskedelmi eszközöket, amelyek személyre szabott marketinget, dzsentrifikációt, vidéki migrációt, valamint a fizikai és online terek fokozott kereskedelmi hasznosítását eredményező algoritmusokat használnak (15); |
| --- | --- |

18.

foglalkozzanak az azon folyamatokkal és eszközökkel kapcsolatos aggályokkal, amelyek a szabad és hozzáférhető nyilvános terek hiányát okozzák vagy jelentős akadályokat gördítenek a civil társadalmi térhez hozzáférni kívánó és abban részt venni kívánó fiatalok útjába, ideértve nevezetesen az olyan kereskedelmi eszközöket, amelyek személyre szabott marketinget, dzsentrifikációt, vidéki migrációt, valamint a fizikai és online terek fokozott kereskedelmi hasznosítását eredményező algoritmusokat használnak (15);

| 19. | foglalkozzanak a polgári jogaikat és szabadságaikat gyakorló fiatalok magánéletével kapcsolatos aggályokkal, hogy biztosítsák személyes biztonságukat és biztosítsák az egyének jogainak tiszteletben tartását, amit könnyen érthető nyelven kell népszerűsíteni, valamint hogy biztosítsák számukra, hogy rendelkezhessenek az adataik felett, mindenekelőtt a tulajdonukat képező vagy rájuk vonatkozó valamennyi adat biztonságos és jogszerű, az EU általános adatvédelmi rendeletében meghatározottak szerinti kezelése révén; |
| --- | --- |

19.

foglalkozzanak a polgári jogaikat és szabadságaikat gyakorló fiatalok magánéletével kapcsolatos aggályokkal, hogy biztosítsák személyes biztonságukat és biztosítsák az egyének jogainak tiszteletben tartását, amit könnyen érthető nyelven kell népszerűsíteni, valamint hogy biztosítsák számukra, hogy rendelkezhessenek az adataik felett, mindenekelőtt a tulajdonukat képező vagy rájuk vonatkozó valamennyi adat biztonságos és jogszerű, az EU általános adatvédelmi rendeletében meghatározottak szerinti kezelése révén;

| 20. | vegyék figyelembe a fiatalok online részvétele előtt álló akadályokat (többek között az internethez való hozzáférést, a digitális kompetenciákat, az infrastruktúra és a berendezések hiányát), és törekedjenek arra, hogy garantálják a fiatalok számára biztosított digitális civil társadalmi színterek biztonságát a digitális reziliencia elősegítése révén, különösen a fiatalok digitális és médiaműveltségének és -tudatosságának erősítésével, többek között olyan biztonsági intézkedésekkel, amelyek megvédik a fiatalokat a félretájékoztatástól, a dezinformációtól, a propagandától, a társadalmi polarizációtól, a gyűlöletbeszédtől, az internetes megfélemlítéstől, az online csábítástól stb.; |
| --- | --- |

20.

vegyék figyelembe a fiatalok online részvétele előtt álló akadályokat (többek között az internethez való hozzáférést, a digitális kompetenciákat, az infrastruktúra és a berendezések hiányát), és törekedjenek arra, hogy garantálják a fiatalok számára biztosított digitális civil társadalmi színterek biztonságát a digitális reziliencia elősegítése révén, különösen a fiatalok digitális és médiaműveltségének és -tudatosságának erősítésével, többek között olyan biztonsági intézkedésekkel, amelyek megvédik a fiatalokat a félretájékoztatástól, a dezinformációtól, a propagandától, a társadalmi polarizációtól, a gyűlöletbeszédtől, az internetes megfélemlítéstől, az online csábítástól stb.;

| 21. | ismerjék el, hogy az oktatási szolgáltatók valamennyi (formális, nem formális és informális) tanulási színtéren alapvető szerepet töltenek be az állampolgári ismeretek olyan különböző formákban történő oktatásának előmozdításában, amelyek az aktív polgári szerepvállaláshoz szükséges kompetenciákra összpontosítanak, ami viszont hozzájárul a társadalom demokratikusabbá válásához; |
| --- | --- |

21.

ismerjék el, hogy az oktatási szolgáltatók valamennyi (formális, nem formális és informális) tanulási színtéren alapvető szerepet töltenek be az állampolgári ismeretek olyan különböző formákban történő oktatásának előmozdításában, amelyek az aktív polgári szerepvállaláshoz szükséges kompetenciákra összpontosítanak, ami viszont hozzájárul a társadalom demokratikusabbá válásához;

| 22. | mozdítsák elő az ifjúsági szervezetek, illetve az oktatási és képzési intézmények közötti civil és politikai folyamatokat, valamint aktív együttműködést a közös projektek terén, többek között a meglévő civil társadalmi tér feltételeinek javítása vagy új civil társadalmi tér létrehozása érdekében, ezáltal a gyakorlatban is hozzájárulva a fenntartható fejlődési célok és az európai ifjúsági célok eléréséhez; |
| --- | --- |

22.

mozdítsák elő az ifjúsági szervezetek, illetve az oktatási és képzési intézmények közötti civil és politikai folyamatokat, valamint aktív együttműködést a közös projektek terén, többek között a meglévő civil társadalmi tér feltételeinek javítása vagy új civil társadalmi tér létrehozása érdekében, ezáltal a gyakorlatban is hozzájárulva a fenntartható fejlődési célok és az európai ifjúsági célok eléréséhez;

| 23. | adott esetben kötelezzék el magukat a hatóságok és a fiatalok közötti, többek között az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezetek és a fiatalok nem formális csoportjai által támogatott és fenntartott civil társadalmi téren keresztül megvalósuló, közösen megtervezett és közösen irányított interakciók vagy kommunikációs csatornák mellett és támogassák ezeket, annak érdekében, hogy elősegítsék a fiatalok véleményének érdemi és változatos képviseletét, és kézzelfogható hatást gyakoroljanak a fiatalokat érintő szakpolitikák kidolgozására, végrehajtására és nyomon követésére; |
| --- | --- |

23.

adott esetben kötelezzék el magukat a hatóságok és a fiatalok közötti, többek között az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezetek és a fiatalok nem formális csoportjai által támogatott és fenntartott civil társadalmi téren keresztül megvalósuló, közösen megtervezett és közösen irányított interakciók vagy kommunikációs csatornák mellett és támogassák ezeket, annak érdekében, hogy elősegítsék a fiatalok véleményének érdemi és változatos képviseletét, és kézzelfogható hatást gyakoroljanak a fiatalokat érintő szakpolitikák kidolgozására, végrehajtására és nyomon követésére;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VÉVE, SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

| 24. | törekedjenek arra, hogy fenntartható strukturális finanszírozás révén minden szinten megóvják és kiterjesszék a fiatalok számára biztosított civil társadalmi teret, és adott esetben mérlegeljék az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteknek és a fiatalok nem formális csoportjainak a projektalapú finanszírozását. Hívják fel a fiatalok figyelmét a polgári és politikai szabadságaikra, valamint arra, hogy a civil társadalmi térben való részvételük milyen lehetőségeket nyújt e szabadságok gyakorlására; |
| --- | --- |

24.

törekedjenek arra, hogy fenntartható strukturális finanszírozás révén minden szinten megóvják és kiterjesszék a fiatalok számára biztosított civil társadalmi teret, és adott esetben mérlegeljék az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteknek és a fiatalok nem formális csoportjainak a projektalapú finanszírozását. Hívják fel a fiatalok figyelmét a polgári és politikai szabadságaikra, valamint arra, hogy a civil társadalmi térben való részvételük milyen lehetőségeket nyújt e szabadságok gyakorlására;

| 25. | támogassák az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteket és a fiatalok nem formális csoportjait a gyűlöletbeszéd és a tevékenységeiket érő egyéb fenyegetések elleni küzdelemben, különös tekintettel a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságának gyakorlására; |
| --- | --- |

25.

támogassák az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteket és a fiatalok nem formális csoportjait a gyűlöletbeszéd és a tevékenységeiket érő egyéb fenyegetések elleni küzdelemben, különös tekintettel a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságának gyakorlására;

| 26. | folyamatosan kísérjék figyelemmel, értékeljék és támogassák a fiatalok számára biztosított civil társadalmi teret lehetővé tevő környezetet, egyúttal tárják fel és kezeljék az e teret fenyegető veszélyeket; |
| --- | --- |

26.

folyamatosan kísérjék figyelemmel, értékeljék és támogassák a fiatalok számára biztosított civil társadalmi teret lehetővé tevő környezetet, egyúttal tárják fel és kezeljék az e teret fenyegető veszélyeket;

| 27. | biztosítsanak könnyű hozzáférést az információkhoz, hozzáférhető formátumban és adott esetben ifjúságbarát nyelven, az „Európai Ifjúsági Információs Chartával” (16) összhangban, az átláthatóság fokozása és a fiatalok politikai intézményekbe vetett bizalmának erősítése érdekében, ugyanakkor vezessenek be megfelelő intézkedéseket – különösen a médiatudatosság előmozdításával – a félretájékoztatás, a dezinformáció, a propaganda, a társadalmi polarizáció, a gyűlöletbeszéd, az összeesküvés-elméletek, az internetes megfélemlítés, az online csábítás és hasonlók problémájának kezelésére; |
| --- | --- |

27.

biztosítsanak könnyű hozzáférést az információkhoz, hozzáférhető formátumban és adott esetben ifjúságbarát nyelven, az „Európai Ifjúsági Információs Chartával” (16) összhangban, az átláthatóság fokozása és a fiatalok politikai intézményekbe vetett bizalmának erősítése érdekében, ugyanakkor vezessenek be megfelelő intézkedéseket – különösen a médiatudatosság előmozdításával – a félretájékoztatás, a dezinformáció, a propaganda, a társadalmi polarizáció, a gyűlöletbeszéd, az összeesküvés-elméletek, az internetes megfélemlítés, az online csábítás és hasonlók problémájának kezelésére;

| 28. | fokozzák a fiatalok intézményes elérését (közvetlenül vagy az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteken és a fiatalok nem formális csoportjain keresztül), hatékony offline és online szerepvállalási eszközök felhasználásával; emellett alkalmazzanak a magukkal a fiatalokkal közösen kialakított, a döntéshozók által elismert és független kutatással támogatott mechanizmusokat annak érdekében, hogy megkönnyítsék a fiatalok részvételét a civil társadalmi térben és a politikában; |
| --- | --- |

28.

fokozzák a fiatalok intézményes elérését (közvetlenül vagy az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteken és a fiatalok nem formális csoportjain keresztül), hatékony offline és online szerepvállalási eszközök felhasználásával; emellett alkalmazzanak a magukkal a fiatalokkal közösen kialakított, a döntéshozók által elismert és független kutatással támogatott mechanizmusokat annak érdekében, hogy megkönnyítsék a fiatalok részvételét a civil társadalmi térben és a politikában;

| 29. | adott esetben vizsgálják meg, hogy a személyre szabott marketinget eredményező algoritmusokat használó kereskedelmi eszközök milyen hatást gyakorolnak a fiatalok számára biztosított civil társadalmi térre, és kezdjenek párbeszédet ezen eszközök szolgáltatóival a civil társadalmi térre gyakorolt esetleges hatások kezelése érdekében; vegyék fontolóra szükséges, megfelelő és arányos intézkedések elfogadását a kereskedelmi eszközök olyan negatív hatásainak kezelésére, amelyek párbeszéd útján nem enyhíthetők; |
| --- | --- |

29.

adott esetben vizsgálják meg, hogy a személyre szabott marketinget eredményező algoritmusokat használó kereskedelmi eszközök milyen hatást gyakorolnak a fiatalok számára biztosított civil társadalmi térre, és kezdjenek párbeszédet ezen eszközök szolgáltatóival a civil társadalmi térre gyakorolt esetleges hatások kezelése érdekében; vegyék fontolóra szükséges, megfelelő és arányos intézkedések elfogadását a kereskedelmi eszközök olyan negatív hatásainak kezelésére, amelyek párbeszéd útján nem enyhíthetők;

| 30. | támogassák a fiatalok számára biztosított civil társadalmi térrel kapcsolatos kutatást és kísérjék figyelemmel e tér állapotát az Európai Unió egészében, valamint nemzeti, regionális és helyi szinten is, beleértve az előttük álló kihívásokat és fenyegetéseket, valamint értékeljék a fiataloknak a civil társadalmi térben való részvételét; |
| --- | --- |

30.

támogassák a fiatalok számára biztosított civil társadalmi térrel kapcsolatos kutatást és kísérjék figyelemmel e tér állapotát az Európai Unió egészében, valamint nemzeti, regionális és helyi szinten is, beleértve az előttük álló kihívásokat és fenyegetéseket, valamint értékeljék a fiataloknak a civil társadalmi térben való részvételét;

| 31. | vegyék fontolóra, hogy az ifjúság európai évében, azaz 2022-ben különös figyelmet fordítanak a fiatalok számára biztosított civil társadalmi térre és a fiatalok alapvető szabadságaira; |
| --- | --- |

31.

vegyék fontolóra, hogy az ifjúság európai évében, azaz 2022-ben különös figyelmet fordítanak a fiatalok számára biztosított civil társadalmi térre és a fiatalok alapvető szabadságaira;

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 32. | a különböző európai programok – többek között a legfontosabb ifjúságpolitikai programok, mint az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület – révén, ágazatokon átívelően támogassa a fiatalok számára biztosított, nem üzleti jellegű, nyitott, inkluzív és biztonságos civil társadalmi teret; |
| --- | --- |

32.

a különböző európai programok – többek között a legfontosabb ifjúságpolitikai programok, mint az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület – révén, ágazatokon átívelően támogassa a fiatalok számára biztosított, nem üzleti jellegű, nyitott, inkluzív és biztonságos civil társadalmi teret;

| 33. | erőteljesebben vonja be az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteket és a fiatalok nem formális csoportjait az életükre hatást gyakorló európai kezdeményezések – például az új európai Bauhaus, az EU éghajlati paktuma és az Európa jövőjéről szóló konferencia – tervezésébe, végrehajtásába és nyomon követésébe, szem előtt tartva e kezdeményezéseknek a fiatalokat szolgáló civil társadalmi tér biztosításában betöltött szerepét. |
| --- | --- |

33.

erőteljesebben vonja be az ifjúságpolitika területén tevékenykedő szervezeteket és a fiatalok nem formális csoportjait az életükre hatást gyakorló európai kezdeményezések – például az új európai Bauhaus, az EU éghajlati paktuma és az Európa jövőjéről szóló konferencia – tervezésébe, végrehajtásába és nyomon követésébe, szem előtt tartva e kezdeményezéseknek a fiatalokat szolgáló civil társadalmi tér biztosításában betöltött szerepét.

---

(1)  Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.).

(2)  Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.).

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Demokráciára vonatkozó cselekvési tervről (COM (2020) 790, 2020.12.3., 3. o.).

(4)  Ez a pont az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkén alapul.

(5)  A Tanács következtetései a Covid19-világjárványt követő, emberi jogokon alapuló helyreállításról (6324/21, 2021. február 22.).

(6)  A Tanács állásfoglalása a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről (HL C 417., 2015.12.15., 10. o.).

(7)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról (HL C 415., 2020.12.1., 16. o.).

(8)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről (HL C 241., 2021.6.21.,3. o.).

(9)  A „fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér” e következtetésekben használt fogalma a nem kormányzati szereplők számára biztosított civil társadalmi tér OECD általi meghatározásán alapul.

(10)  Az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata (HL C 202., 2016.6.7., 1. o.).

(11)  Safeguarding Civic Space for Young People in Europe (A fiatalok számára biztosított civil társadalmi tér megőrzése Európában, Európai Ifjúsági Fórum, 8. o.).

(12)  Ifjúsági partnerség: Tomaž Deželan és Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth, 2021 (Az európai ifjúságkutatók csoportja, A fiatalok demokratikus terének szűkülése, 2021).

(13)  Ifjúsági partnerség: Tomaž Deželan és Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth, 2021 (Az európai ifjúságkutatók csoportja, A fiatalok demokratikus terének szűkülése, 2021).

(14)  Az UNICEF nyilatkozata: Growing concern for well-being of children and young people amid soaring screen time (Növekvő aggályok a gyermekek és a fiatalok jóllétével kapcsolatban a képernyő előtt töltött idő rendkívüli növekedése miatt), 2021. február 8.

(15)  Smith, Neil (1996) The new urban frontier: Gentrification and the revanchist city. (Az új városi határvonal: dzsentrifikáció és a revansiszta város) (London, Routledge). Day, Kristen (1999) Introducing gender to the critique of privatized public space (A nemi szempont alkalmazása a privatizálódott nyilvános terek kritikájában). Journal of Urban Design, Vol.4, No. 2. Kohn, M., (2004) Brave new neighborhoods: The privatization of public space (Szép új környékek: A nyilvános terek privatizálódása). (New York, Routledge).

(16)  Az Európai Ifjúsági Információs Charta a fiataloknak nyújtott tájékoztatásra és tanácsadásra vonatkozó szakmai elvek és iránymutatások gyűjteménye.

---

MELLÉKLET

Hivatkozott források

E következtetések elfogadásakor a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői a következő dokumentumokat veszik figyelembe:

| — | Közös Kutatóközpont: Scientific and Technical Reports, Measuring Civic Competence in Europe, A composite indicator based on IEA Civic Education Study 1999 for 14 years old in School, 2008. (Tudományos és technikai jelentések, a civil kompetencia mérése Európában, A 14 éves tanulók állampolgári oktatásáról szóló 1999-es IEA-tanulmányon alapuló összetett mutató, 2008). |
| --- | --- |

—

Közös Kutatóközpont: Scientific and Technical Reports, Measuring Civic Competence in Europe, A composite indicator based on IEA Civic Education Study 1999 for 14 years old in School, 2008. (Tudományos és technikai jelentések, a civil kompetencia mérése Európában, A 14 éves tanulók állampolgári oktatásáról szóló 1999-es IEA-tanulmányon alapuló összetett mutató, 2008).

| — | Moxon, D. és Bárta, O. (2018), Structured Dialogue Cycle VI Thematic Report: Young People and the EU, European Steering Committee of the 6th Cycle of Structured Dialogue, 2018. (Tematikus jelentés a strukturált párbeszéd VI. ciklusáról: A fiatalok és az EU, A strukturált párbeszéd 6. ciklusának európai irányítóbizottsága, 2018). |
| --- | --- |

—

Moxon, D. és Bárta, O. (2018), Structured Dialogue Cycle VI Thematic Report: Young People and the EU, European Steering Committee of the 6th Cycle of Structured Dialogue, 2018. (Tematikus jelentés a strukturált párbeszéd VI. ciklusáról: A fiatalok és az EU, A strukturált párbeszéd 6. ciklusának európai irányítóbizottsága, 2018).

| — | Európai Bizottság: Eurobarométer, Európa jövője sorozat, 2021. március. |
| --- | --- |

—

Európai Bizottság: Eurobarométer, Európa jövője sorozat, 2021. március.

| — | Európai Parlament: A CULT bizottság által kért tanulmány, Education and Youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations (Oktatás és ifjúság a Covid19 utáni Európában – válsághatások és szakpolitikai ajánlások), PE 690.872, 2021. május. |
| --- | --- |

—

Európai Parlament: A CULT bizottság által kért tanulmány, Education and Youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations (Oktatás és ifjúság a Covid19 utáni Európában – válsághatások és szakpolitikai ajánlások), PE 690.872, 2021. május.

| — | Ifjúsági partnerség Tomaž Deželan és Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth, 2021 (Az európai ifjúságkutatók csoportja, A fiatalok demokratikus terének szűkülése, 2021). |
| --- | --- |

—

Ifjúsági partnerség Tomaž Deželan és Laden Yurttagüler, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth, 2021 (Az európai ifjúságkutatók csoportja, A fiatalok demokratikus terének szűkülése, 2021).

| — | Európa Tanács, Parlamenti Közgyűlés, 2096 (2016) sz. határozat: Hogyan előzhető meg a nem kormányzati szervezetek tevékenységeinek indokolatlan korlátozása Európában? |
| --- | --- |

—

Európa Tanács, Parlamenti Közgyűlés, 2096 (2016) sz. határozat: Hogyan előzhető meg a nem kormányzati szervezetek tevékenységeinek indokolatlan korlátozása Európában?

| — | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet).

| — | Az Európai Ifjúsági Információs és Tanácsadó Ügynökség (ERYICA) közgyűlése, a 2018. április 27-én Cascaisban (Portugália) elfogadott Európai Ifjúsági Információs Charta. |
| --- | --- |

—

Az Európai Ifjúsági Információs és Tanácsadó Ügynökség (ERYICA) közgyűlése, a 2018. április 27-én Cascaisban (Portugália) elfogadott Európai Ifjúsági Információs Charta.

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai éghajlati paktum (COM(2020) 788 final). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai éghajlati paktum (COM(2020) 788 final).

| — | Európai Unió, Európa jövőjéről szóló konferencia, honlap: Konferencia Európa jövőjéről | Európai Bizottság (europa.eu) |
| --- | --- |

—

Európai Unió, Európa jövőjéről szóló konferencia, honlap: Konferencia Európa jövőjéről | Európai Bizottság (europa.eu)

---