# Az Európai Unió C 528/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 528 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. december 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 528

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. december 30.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 528/01 | A bizottság közleménye az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás kiegészítéséről | 1 |
| 2021/C 528/02 | A bizottság közleménye – A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek végrehajtását előmozdítani hivatott állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumai | 10 |
| 2021/C 528/03 | A Bizottság közleménye – IRÁNYMUTATÁSOKAT TARTALMAZÓ felülvizsgált DOKUMENTUM – Az elefántcsont-kereskedelmet szabályozó uniós rendszer | 19 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 528/01

A bizottság közleménye az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás kiegészítéséről

1

2021/C 528/02

A bizottság közleménye – A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek végrehajtását előmozdítani hivatott állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumai

10

2021/C 528/03

A Bizottság közleménye – IRÁNYMUTATÁSOKAT TARTALMAZÓ felülvizsgált DOKUMENTUM – Az elefántcsont-kereskedelmet szabályozó uniós rendszer

felülvizsgált

19

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 528/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. december 29. | 36 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 528/04

Euroátváltási árfolyamok — 2021. december 29.

36

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.12.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 528/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 528/1

---

A bizottság közleménye az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás kiegészítéséről

(2021/C 528/01)

Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekről szóló, 2020. szeptember 21-i bizottsági közlemény (1) a következőképpen egészül ki:

| (1) | A 15. pont (15) alpontja a „[...]” jelölés helyett a „80” számmal egészül ki, és a szöveg két bekezdéssel egészül ki annak érdekében, hogy a fogalommeghatározás jelenlegi szövege a következőképpen módosuljon:






  „(15) | »villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték«: a tényleges villamosenergia-felhasználás 80 %-a, melyet a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékekkel együtt bizottsági határozatban kell meghatározni. Megfelel a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek alkalmazásából adódó átlagos csökkentési erőfeszítésnek (villamosenergia-felhasználási referenciaérték/átlagos villamosenergia-felhasználás). Az összes olyan termékre alkalmazandó, amelyek támogatható ágazatokba tartoznak, de amelyekre nem határoztak meg a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértéket.
  A villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaértéket (t = 2022 évtől kezdve) évi 1,09 %-kal kell csökkenteni a II. mellékletben „Az I. mellékletben említett egyes termékekre vonatkozó aktualizált hatékonysági referenciaértékek” alatt meghatározott képlet szerint. |
| --- | --- | --- |

(1)

A 15. pont (15) alpontja a „[...]” jelölés helyett a „80” számmal egészül ki, és a szöveg két bekezdéssel egészül ki annak érdekében, hogy a fogalommeghatározás jelenlegi szövege a következőképpen módosuljon:

„(15)

»villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték«: a tényleges villamosenergia-felhasználás 80 %-a, melyet a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékekkel együtt bizottsági határozatban kell meghatározni. Megfelel a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek alkalmazásából adódó átlagos csökkentési erőfeszítésnek (villamosenergia-felhasználási referenciaérték/átlagos villamosenergia-felhasználás). Az összes olyan termékre alkalmazandó, amelyek támogatható ágazatokba tartoznak, de amelyekre nem határoztak meg a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértéket.

A villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaértéket (t = 2022 évtől kezdve) évi 1,09 %-kal kell csökkenteni a II. mellékletben „Az I. mellékletben említett egyes termékekre vonatkozó aktualizált hatékonysági referenciaértékek” alatt meghatározott képlet szerint.

| (2) | A 28. pont b) alpontjában a képletben használt Ct tényező leírása kiegészül annak érdekében, hogy e pont jelenlegi szövege a következőképpen módosuljon:






  „b) | Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre nem alkalmazandók a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:
  Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AEC
  t


  Ebben a képletben: Ai a támogatási intenzitás, törtszámmal kifejezve (pl. 0,75); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező vagy piaci alapú CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); EF a (15) pont 15. alpontjában meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték; az AEC a t évben a tényleges villamosenergia-fogyasztás (MWh).” |
| --- | --- | --- |

(2)

A 28. pont b) alpontjában a képletben használt Ct tényező leírása kiegészül annak érdekében, hogy e pont jelenlegi szövege a következőképpen módosuljon:

„b)

Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre nem alkalmazandók a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:

Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AEC
  t

Ebben a képletben: Ai a támogatási intenzitás, törtszámmal kifejezve (pl. 0,75); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező vagy piaci alapú CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); EF a (15) pont 15. alpontjában meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték; az AEC a t évben a tényleges villamosenergia-fogyasztás (MWh).”

| (3) | az I. mellékletben található táblázatban a 20.16.40.15 NACE-kód alá tartozó ágazat leírása kiegészül annak érdekében, hogy e pont jelenlegi szövege a következőképpen módosuljon:
  „Polietilén-glikolok és más poliéter-alkoholok, alapanyag formájában”; |
| --- | --- |

(3)

az I. mellékletben található táblázatban a 20.16.40.15 NACE-kód alá tartozó ágazat leírása kiegészül annak érdekében, hogy e pont jelenlegi szövege a következőképpen módosuljon:

„Polietilén-glikolok és más poliéter-alkoholok, alapanyag formájában”;

| (4) | A szöveg a következő II. melléklettel egészül ki:


  „II. MELLÉKLET
  Az I. mellékletben említett termékekre vonatkozó, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságát mutató referenciaértékek és éves csökkentési arányok






  — | Az I. mellékletben említett termékekre vonatkozó villamosenergia-felhasználás hatékonyságát mutató referenciaértékek, a tüzelőanyag és a villamos energia felcserélhetősége mellett:


  Olyan termékek, amelyek esetében a tüzelőanyag és a villamos energia felcserélhetőségét az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 2. szakasza állapította meg.
  Az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete megállapította, hogy egyes termékek esetében a tüzelőanyag és a villamos energia felcserélhető. E termékek esetében nem helyénvaló a referenciát a termék MWh/t értéke alapján megállapítani. Ehelyett az üvegházhatást okozó gázok közvetlen kibocsátását mutató konkrét görbékből kell kiindulni. Ezen termékek esetében a termék-referenciaértékek a közvetlen összkibocsátások (energia-kibocsátás és technológiai kibocsátások), valamint a villamos energia felcserélhető részének alkalmazásából eredő közvetett kibocsátások alapján kerültek meghatározásra.
  Ezekben az esetekben a támogatás legnagyobb összege kiszámításának képletében, ahogy az az iránymutatás 28. bekezdésének a) pontjában szerepel, az »E« tényező helyébe a következő kifejezés lép, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti termék-referenciaértéket a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó, 0,376 tCO2/MWh értékű átlagos európai szén-dioxid-kibocsátási intenzitás alapján meghatározott referenciaértékké alakítja át:
  A 2021/447/EU rendelet mellékletének 2. szakaszában szereplő meglévő termék-referenciaérték (tCO2/t-ban) × az alapidőszakban a vonatkozó közvetett kibocsátások aránya (%)/0,376 (tCO2/MWh).
  A 2021–2025-ös időszakban az üzemanyag és villamos energia felcserélhető termékeire alkalmazandó hatékonysági referenciaértékek értéke a kibocsátási egységek 2021 és 2025 közötti időszakot érintő ingyenes kiosztásának alapjául szolgáló, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgált referenciaértékek meghatározásáról szóló, 2021. március 12-i (EU) 2021/447 rendeletben található. |
| --- | --- | --- |

(4)

A szöveg a következő II. melléklettel egészül ki:

„II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben említett termékekre vonatkozó, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságát mutató referenciaértékek és éves csökkentési arányok

—

Az I. mellékletben említett termékekre vonatkozó villamosenergia-felhasználás hatékonyságát mutató referenciaértékek, a tüzelőanyag és a villamos energia felcserélhetősége mellett:

Olyan termékek, amelyek esetében a tüzelőanyag és a villamos energia felcserélhetőségét az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 2. szakasza állapította meg.

Az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete megállapította, hogy egyes termékek esetében a tüzelőanyag és a villamos energia felcserélhető. E termékek esetében nem helyénvaló a referenciát a termék MWh/t értéke alapján megállapítani. Ehelyett az üvegházhatást okozó gázok közvetlen kibocsátását mutató konkrét görbékből kell kiindulni. Ezen termékek esetében a termék-referenciaértékek a közvetlen összkibocsátások (energia-kibocsátás és technológiai kibocsátások), valamint a villamos energia felcserélhető részének alkalmazásából eredő közvetett kibocsátások alapján kerültek meghatározásra.

Ezekben az esetekben a támogatás legnagyobb összege kiszámításának képletében, ahogy az az iránymutatás 28. bekezdésének a) pontjában szerepel, az »E« tényező helyébe a következő kifejezés lép, amely az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti termék-referenciaértéket a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó, 0,376 tCO2/MWh értékű átlagos európai szén-dioxid-kibocsátási intenzitás alapján meghatározott referenciaértékké alakítja át:

A 2021/447/EU rendelet mellékletének 2. szakaszában szereplő meglévő termék-referenciaérték (tCO2/t-ban) × az alapidőszakban a vonatkozó közvetett kibocsátások aránya (%)/0,376 (tCO2/MWh).

A 2021–2025-ös időszakban az üzemanyag és villamos energia felcserélhető termékeire alkalmazandó hatékonysági referenciaértékek értéke a kibocsátási egységek 2021 és 2025 közötti időszakot érintő ingyenes kiosztásának alapjául szolgáló, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgált referenciaértékek meghatározásáról szóló, 2021. március 12-i (EU) 2021/447 rendeletben található.

| — | Az I. mellékletben említett, az e melléklet 1. táblázatában fel nem sorolt termékekre vonatkozó hatékonysági referenciaértékek


  Az ezen iránymutatások 15. pontjának (15) alpontjában meghatározott, villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték minden olyan, az I. mellékletben említett támogatható termékre alkalmazandó, amelyre nem határoztak meg villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértéket. |
| --- | --- |

—

Az I. mellékletben említett, az e melléklet 1. táblázatában fel nem sorolt termékekre vonatkozó hatékonysági referenciaértékek

Az ezen iránymutatások 15. pontjának (15) alpontjában meghatározott, villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték minden olyan, az I. mellékletben említett támogatható termékre alkalmazandó, amelyre nem határoztak meg villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértéket.

| — | Aktualizált hatékonysági referenciaértékek az I. mellékletben említett egyes termékek esetében


  Az 1. táblázat felsorolja azokat a referenciaértékeket, amelyeket az adott évre vonatkozó hatékonysági referenciaérték meghatározásához kiindulópontként kell használni, figyelembe véve a megfelelő éves csökkentési arányt.
  Ez az éves csökkentési arány megmutatja, hogy a referenciaértékekben évente milyen mértékű automatikus csökkentés következik be. Amennyiben az 1. táblázat másként nem rendelkezik, minden hatékonysági referenciaértéket (beleértve a »villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaértéket« is) évente 1,09 %-kal kell csökkenteni (t = 2022 évtől) a következő képlet szerint:
  a (t évben) alkalmazandó hatékonysági referenciaérték = referenciaérték 2021-ben * (1 + éves csökkentési arány) ^ (t év – 2021) |
| --- | --- |

—

Aktualizált hatékonysági referenciaértékek az I. mellékletben említett egyes termékek esetében

Az 1. táblázat felsorolja azokat a referenciaértékeket, amelyeket az adott évre vonatkozó hatékonysági referenciaérték meghatározásához kiindulópontként kell használni, figyelembe véve a megfelelő éves csökkentési arányt.

Ez az éves csökkentési arány megmutatja, hogy a referenciaértékekben évente milyen mértékű automatikus csökkentés következik be. Amennyiben az 1. táblázat másként nem rendelkezik, minden hatékonysági referenciaértéket (beleértve a »villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaértéket« is) évente 1,09 %-kal kell csökkenteni (t = 2022 évtől) a következő képlet szerint:

a (t évben) alkalmazandó hatékonysági referenciaérték = referenciaérték 2021-ben * (1 + éves csökkentési arány) ^ (t év – 2021)

1. táblázat

A villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek az I. mellékletben említett egyes termékek esetében

| NACE4 | Termék-referenciaérték | Referenciaérték 2021-ben | Referenciaegység | Termelési egység | Éves csökkentési arány [%] | Termékmeghatározás | A termék-referenciaértékhez tartozó eljárások | Vonatkozó Prodcom-kód | Megnevezés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.11 | Kémiai úton előállított facellulóz | 0,904 | MWh/t 90 % sdt | A kémiai úton előállított facellulóz tonnája | 1,09 | Kémiai úton előállított facellulóz, vegyipari feldolgozásra | A kémiai cellulózgyártáshoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás, beleértve a szárítást, mosást és rostálást, valamint a fehérítést | 17.11.11.00 | Kémiai úton előállított facellulóz, vegyipari feldolgozásra |
| 17.11 | Kémiai úton előállított facellulóz | 0,329 | MWh/t 90 % sdt | Kémiai úton előállított facellulóz tonnája | 1,09 | Kémiai úton előállított lúgos vagy szulfátos facellulóz, papíripari feldolgozásra | 17.11.12.00 | Kémiai úton előállított lúgos vagy szulfátos facellulóz, papíripari feldolgozásra |
| 17.11 | Kémiai úton előállított facellulóz | 0,443 | MWh/t 90 % sdt | A kémiai úton előállított facellulóz tonnája | 1,09 | Kémiai úton előállított szulfitos facellulóz, papíripari feldolgozásra | 17.11.13.00 | Kémiai úton előállított szulfitos facellulóz, papíripari feldolgozásra |
| 17.11 | Félkémiai úton előállított facellulóz | 0,443 | MWh/t 90 % sdt | Félkémiai úton előállított facellulóz tonnája | 1,09 | Félkémiai úton előállított facellulóz | 17.11.14.00 | Mechanikai úton előállított facsiszolat; félkémiai úton előállított facsiszolat; papíripari rostanyag, más cellulóztartalmú rostos anyagból |
| 17.11 | Mechanikai úton előállított cellulóz | Tartalékmódszer (Fall-back approach) | 1,09 | Mechanikai úton előállított cellulóz | A mechanikai cellulózgyártáshoz – beleértve a fakezelést, finomítást, mosást, fehérítést és hővisszanyerést is – közvetve vagy közvetetten kapcsolódó valamennyi eljárás |
| 17.11 | Visszanyert papír | 0,260 | MWh/t 90 % sdt | Visszanyert papír tonnája | 1,09 | Visszanyert papír | A visszanyert papír gyártásához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás, beleértve a sűrítést, a mosást és a rostálást, valamint a fehérítést. |
| 17.11 | Festékmentesített visszanyert papír | 0,390 | MWh/t 90 % sdt | Festékmentesített visszanyert papír tonnája | 1,09 | Festékmentesített visszanyert papír |
| 17.12 | Újságpapír | 0,801 | MWh/t termék | Újságpapír tonnája | 1,09 | Újságpapír | A papírgyártáshoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás, beleértve a finomítást, a préselést és a termikus szárítást. | 17.12.11.00 | Újságpapír |
| 17.12 | Nem bevont finompapír | 0,645 | MWh/t termék | Nem bevont finompapír tonnája | 1,09 | Nem bevont finompapír | 17.12.12.00
  17.12.13.00
  17.12.14.10
  17.12.14.35
  17.12.14.39
  17.12.14.50
  17.12.14.70 | Nem bevont finompapír |
| 17.12 | Bevont finompapír | 0,538 | MWh/t termék | Bevont finompapír tonnája | 1,09 | Bevont finompapír | 17.12.73.35
  17.12.73.37
  17.12.73.60
  17.12.73.75
  17.12.73.79
  17.12.76.00 | Bevont finompapír |
| 17.12 | Tissue alappapír | 0,925 | MWh/t termék | Tissue alappapír tonnája | 1,09 | Tissue alappapír | 17.12.20.30
  17.12.20.55
  17.12.20.57
  17.12.20.90 | Tissue alappapír |
| 17.12 | Testliner és hullám alappapír | 0,260 | MWh/t termék | Papír tonnája | 1,09 | Testliner és hullám alappapír | 17.12.33.00
  17.12.34.00
  17.12.35.20
  17.12.35.40 | Testliner és hullám alappapír |
| 17.12 | Nem bevont karton | 0,268 | MWh/t termék | Karton tonnája | 1,09 | Nem bevont karton | 17.12.31.00
  17.12.32.00
  17.12.42.60
  17.12.42.80
  17.12.51.10
  17.12.59.10 | Nem bevont karton |
| 17.12 | Bevont karton | 0,403 | MWh/t termék | Karton tonnája | 1,09 | Bevont karton | 17.12.75.00
  17.12.77.55
  17.12.77.59
  17.12.78.20
  17.12.78.50
  17.12.79.53
  17.12.79.55 | Bevont karton |
| 20.13 | Kénsav | 0,056 | MWh/t termék | Kénsav tonnája | 1,09 | Kénsav; óleum | A szulfursav előállításához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás. | 20.13.24.34 | Kénsav; óleum |
| 20.13 | Klór | 1,846 | MWh/t termék | A klór tonnája | 1,09 | Klór | Az elektrolízis berendezéshez és a kiegészítő berendezésekhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás | 20.13.21.11 | Klór |
| 20.13 | Szilícium | 11,87 | MWh/t termék | Szilícium tonnája | 1,09 | Szilícium, a legalább 99,99 tömegszázalék szilíciumtartalmú kivételével | A szilícium előállításához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás | 20.13.21.70 | Szilícium, a legalább 99,99 tömegszázalék szilíciumtartalmú kivételével |
| 20.13 | Szilícium | 60 | MWh/t termék | Szilícium tonnája | 1,09 | Szilícium, legalább 99,99 tömegszázalék szilíciumtartalommal | A kemencékhez és a kiegészítő berendezésekhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás | 20.13.21.60 | Szilícium, legalább 99,99 tömegszázalék szilíciumtartalommal |
| 20.13 | Szilícium-karbid | 6,2 | MWh/t termék | Szilícium-karbid tonnája | 1,09 | Szilícium. Szilícium-karbid, vegyileg nem meghatározottak is | A szilícium-karbid előállításához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás | 20.13.64.10 | Szilícium Szilícium-karbid, vegyileg nem meghatározottak is |
| 24.10 | Oxigénes acél | 0,03385 | MWh/t termék | Nyersacél (öntött acél) tonnája | 0,60 | Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított nem ötvözött acél | Másodlagos kohászat, tűzálló anyagok előmelegítése, segédberendezések és acél öntésére szolgáló létesítmények a nyersacél kivágásáig | 24.10.T1.22 | Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított nem ötvözött acél |
| 24.10 | Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított rozsdamentes acéltól különböző ötvözött acél | 24.10.T1.32 | Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított rozsdamentes acéltól különböző ötvözött acél |
| 24.10 | Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított rozsdamentes és hőálló acél | 24.12.T1.42 | Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított rozsdamentes és hőálló acél |
| 24.10 | Ferromangán | 2,2 | MWh/t termék | Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal | 2,03 | Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal, legfeljebb 5 mm szemcseszerkezet-mértékkel és 65 tömegszázaléknál nagyobb mangántartalommal | | 24.10.12.10 | Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal, legfeljebb 5 mm szemcseszerkezet-mértékkel és 65 tömegszázaléknál nagyobb mangántartalommal |
| 24.10 | Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal | Más ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal (a legfeljebb 5 mm szemcseszerkezet-mértékű és 65 tömegszázaléknál nagyobb mangántartalmú kivételével) | | 24.10.12.20 | Más ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal (a legfeljebb 5 mm szemcseszerkezet-mértékű és 65 tömegszázaléknál nagyobb mangántartalmú kivételével) |
| 24.10 | Ferromangán | 1,4 | MWh/t termék | Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal | 1,09 | Más ferromangán legfeljebb 2 tömegszázalék széntartalommal | | 24.10.12.25 | Más ferromangán legfeljebb 2 tömegszázalék széntartalommal |
| 24.10 | Ferroszilícium | 8,54 | MWh/t termék | Ferroszilícium 55 tömegszázalékot meghaladó szilíciumtartalommal | 1,09 | Ferroszilícium 55 tömegszázalékot meghaladó szilíciumtartalommal | | 24.10.12.35 | Ferroszilícium 55 tömegszázalékot meghaladó szilíciumtartalommal |
| 24.10 | Ferroszilícium | Tartalékmódszer (Fall-back approach) | 1,09 | | | 24.10.12.36 | Ferroszilícium legfeljebb 55 tömegszázalék szilíciumtartalommal és legalább 4, de legfeljebb 10 tömegszázalék magnéziumtartalommal |
| 24.10 | Ferronikkel | 9,28 | MWh/t termék | Ferronikkel | 1,09 | Ferronikkel | | 24.10.12.40 | Ferronikkel |
| 24.10 | Ferroszilíciumos mangán | 3,419 | MWh/t termék | Ferroszilíciumos mangán | 1,12 | Ferroszilíciumos mangán | | 24.10.12.45 | Ferroszilíciumos mangán |
| 24.42 | Elsődleges alumínium | 13,90 | MWh/t termék | Megmunkálatlan, ötvözetlen alumínium | 0,25 | Megmunkálatlan, ötvözetlen, elektrolízisből származó alumínium. | Megmunkálatlan, ötvözetlen, elektrolízisből származó alumínium, ideértve a gyártásirányító egységeket, a járulékos folyamatokat és az öntőcsarnokot. Beleértve az anódgyártó üzemet (előre gyártott anódok). Amennyiben az anódokat egy, az EU-ban működő, önálló üzem szállítja, számára ellentételezés nem nyújtható. Az EU-n kívül gyártott anódok esetében kiigazítás alkalmazható. | 24.42.11.30 | Megmunkálatlan, ötvözetlen alumínium (a por és pehely kivételével) |
| 24.42.11.53 | Megmunkálatlan alumíniumötvözet elsődleges formában (a por és pehely kivételével) |
| 24.42.11.54 | Megmunkálatlan alumíniumötvözet (az alumíniumpor és -pehely kivételével) |
| 24.42 | Alumínium-oxid (finomítás) | 0,20 | MWh/t termék | alumínium-oxid | 1,11 | | Az alumínium-oxid előállításához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás. | 24.42.12.00 | Alumínium-oxid (a mesterséges korund kivételével) |
| 24.43 | Cink elektrolízis | 3,994 | MWh/t termék | cink | 0,01 | Elsődleges cink | A cink elektrolízis berendezéshez és a kiegészítő berendezésekhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás | 24.43.12.30 | Megmunkálatlan, ötvözetlen cink (a cinkpor, -szemcse és -pehely kivételével) |
| 24.43.12.50 | Megmunkálatlan, ötvözött cink (a cinkpor, -szemcse és -pehely kivételével) |
| 24.44 | Megmunkálatlan finomított réz | 0,31 | MWh/t termék | Rézkatódok | 1,09 | Rézkatódok | Az elektrolitos raffináláshoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás, beleértve adott esetben a helyszíni anódöntést | 24.44.13.30 | Megmunkálatlan, ötvözetlen finomított réz (a hengerelt, extrudált vagy kovácsolt zsugorított [szinterezett] termékek kivételével) |

NACE4

Termék-referenciaérték

Referenciaérték 2021-ben

Referenciaegység

Termelési egység

Éves csökkentési arány [%]

Termékmeghatározás

A termék-referenciaértékhez tartozó eljárások

Vonatkozó Prodcom-kód

Megnevezés

17.11

Kémiai úton előállított facellulóz

0,904

MWh/t 90 % sdt

A kémiai úton előállított facellulóz tonnája

1,09

Kémiai úton előállított facellulóz, vegyipari feldolgozásra

A kémiai cellulózgyártáshoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás, beleértve a szárítást, mosást és rostálást, valamint a fehérítést

17.11.11.00

Kémiai úton előállított facellulóz, vegyipari feldolgozásra

17.11

Kémiai úton előállított facellulóz

0,329

MWh/t 90 % sdt

Kémiai úton előállított facellulóz tonnája

1,09

Kémiai úton előállított lúgos vagy szulfátos facellulóz, papíripari feldolgozásra

17.11.12.00

Kémiai úton előállított lúgos vagy szulfátos facellulóz, papíripari feldolgozásra

17.11

Kémiai úton előállított facellulóz

0,443

MWh/t 90 % sdt

A kémiai úton előállított facellulóz tonnája

1,09

Kémiai úton előállított szulfitos facellulóz, papíripari feldolgozásra

17.11.13.00

Kémiai úton előállított szulfitos facellulóz, papíripari feldolgozásra

17.11

Félkémiai úton előállított facellulóz

0,443

MWh/t 90 % sdt

Félkémiai úton előállított facellulóz tonnája

1,09

Félkémiai úton előállított facellulóz

17.11.14.00

Mechanikai úton előállított facsiszolat; félkémiai úton előállított facsiszolat; papíripari rostanyag, más cellulóztartalmú rostos anyagból

17.11

Mechanikai úton előállított cellulóz

Tartalékmódszer (Fall-back approach)

1,09

Mechanikai úton előállított cellulóz

A mechanikai cellulózgyártáshoz – beleértve a fakezelést, finomítást, mosást, fehérítést és hővisszanyerést is – közvetve vagy közvetetten kapcsolódó valamennyi eljárás

17.11

Visszanyert papír

0,260

MWh/t 90 % sdt

Visszanyert papír tonnája

1,09

Visszanyert papír

A visszanyert papír gyártásához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás, beleértve a sűrítést, a mosást és a rostálást, valamint a fehérítést.

17.11

Festékmentesített visszanyert papír

0,390

MWh/t 90 % sdt

Festékmentesített visszanyert papír tonnája

1,09

Festékmentesített visszanyert papír

17.12

Újságpapír

0,801

MWh/t termék

Újságpapír tonnája

1,09

Újságpapír

A papírgyártáshoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás, beleértve a finomítást, a préselést és a termikus szárítást.

17.12.11.00

Újságpapír

17.12

Nem bevont finompapír

0,645

MWh/t termék

Nem bevont finompapír tonnája

1,09

Nem bevont finompapír

17.12.12.00

17.12.13.00

17.12.14.10

17.12.14.35

17.12.14.39

17.12.14.50

17.12.14.70

Nem bevont finompapír

17.12

Bevont finompapír

0,538

MWh/t termék

Bevont finompapír tonnája

1,09

Bevont finompapír

17.12.73.35

17.12.73.37

17.12.73.60

17.12.73.75

17.12.73.79

17.12.76.00

Bevont finompapír

17.12

Tissue alappapír

0,925

MWh/t termék

Tissue alappapír tonnája

1,09

Tissue alappapír

17.12.20.30

17.12.20.55

17.12.20.57

17.12.20.90

Tissue alappapír

17.12

Testliner és hullám alappapír

0,260

MWh/t termék

Papír tonnája

1,09

Testliner és hullám alappapír

17.12.33.00

17.12.34.00

17.12.35.20

17.12.35.40

Testliner és hullám alappapír

17.12

Nem bevont karton

0,268

MWh/t termék

Karton tonnája

1,09

Nem bevont karton

17.12.31.00

17.12.32.00

17.12.42.60

17.12.42.80

17.12.51.10

17.12.59.10

Nem bevont karton

17.12

Bevont karton

0,403

MWh/t termék

Karton tonnája

1,09

Bevont karton

17.12.75.00

17.12.77.55

17.12.77.59

17.12.78.20

17.12.78.50

17.12.79.53

17.12.79.55

Bevont karton

20.13

Kénsav

0,056

MWh/t termék

Kénsav tonnája

1,09

Kénsav; óleum

A szulfursav előállításához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás.

20.13.24.34

Kénsav; óleum

20.13

Klór

1,846

MWh/t termék

A klór tonnája

1,09

Klór

Az elektrolízis berendezéshez és a kiegészítő berendezésekhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás

20.13.21.11

Klór

20.13

Szilícium

11,87

MWh/t termék

Szilícium tonnája

1,09

Szilícium, a legalább 99,99 tömegszázalék szilíciumtartalmú kivételével

A szilícium előállításához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás

20.13.21.70

Szilícium, a legalább 99,99 tömegszázalék szilíciumtartalmú kivételével

20.13

Szilícium

60

MWh/t termék

Szilícium tonnája

1,09

Szilícium, legalább 99,99 tömegszázalék szilíciumtartalommal

A kemencékhez és a kiegészítő berendezésekhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás

20.13.21.60

Szilícium, legalább 99,99 tömegszázalék szilíciumtartalommal

20.13

Szilícium-karbid

6,2

MWh/t termék

Szilícium-karbid tonnája

1,09

Szilícium. Szilícium-karbid, vegyileg nem meghatározottak is

A szilícium-karbid előállításához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás

20.13.64.10

Szilícium Szilícium-karbid, vegyileg nem meghatározottak is

24.10

Oxigénes acél

0,03385

MWh/t termék

Nyersacél (öntött acél) tonnája

0,60

Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított nem ötvözött acél

Másodlagos kohászat, tűzálló anyagok előmelegítése, segédberendezések és acél öntésére szolgáló létesítmények a nyersacél kivágásáig

24.10.T1.22

Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított nem ötvözött acél

24.10

Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított rozsdamentes acéltól különböző ötvözött acél

24.10.T1.32

Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított rozsdamentes acéltól különböző ötvözött acél

24.10

Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított rozsdamentes és hőálló acél

24.12.T1.42

Nyersacél: elektromos kemencében használt eljárástól különbözővel előállított rozsdamentes és hőálló acél

24.10

Ferromangán

2,2

MWh/t termék

Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal

2,03

Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal, legfeljebb 5 mm szemcseszerkezet-mértékkel és 65 tömegszázaléknál nagyobb mangántartalommal

24.10.12.10

Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal, legfeljebb 5 mm szemcseszerkezet-mértékkel és 65 tömegszázaléknál nagyobb mangántartalommal

24.10

Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal

Más ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal (a legfeljebb 5 mm szemcseszerkezet-mértékű és 65 tömegszázaléknál nagyobb mangántartalmú kivételével)

24.10.12.20

Más ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal (a legfeljebb 5 mm szemcseszerkezet-mértékű és 65 tömegszázaléknál nagyobb mangántartalmú kivételével)

24.10

Ferromangán

1,4

MWh/t termék

Ferromangán 2 tömegszázaléknál nagyobb széntartalommal

1,09

Más ferromangán legfeljebb 2 tömegszázalék széntartalommal

24.10.12.25

Más ferromangán legfeljebb 2 tömegszázalék széntartalommal

24.10

Ferroszilícium

8,54

MWh/t termék

Ferroszilícium 55 tömegszázalékot meghaladó szilíciumtartalommal

1,09

Ferroszilícium 55 tömegszázalékot meghaladó szilíciumtartalommal

24.10.12.35

Ferroszilícium 55 tömegszázalékot meghaladó szilíciumtartalommal

24.10

Ferroszilícium

Tartalékmódszer (Fall-back approach)

1,09

24.10.12.36

Ferroszilícium legfeljebb 55 tömegszázalék szilíciumtartalommal és legalább 4, de legfeljebb 10 tömegszázalék magnéziumtartalommal

24.10

Ferronikkel

9,28

MWh/t termék

Ferronikkel

1,09

Ferronikkel

24.10.12.40

Ferronikkel

24.10

Ferroszilíciumos mangán

3,419

MWh/t termék

Ferroszilíciumos mangán

1,12

Ferroszilíciumos mangán

24.10.12.45

Ferroszilíciumos mangán

24.42

Elsődleges alumínium

13,90

MWh/t termék

Megmunkálatlan, ötvözetlen alumínium

0,25

Megmunkálatlan, ötvözetlen, elektrolízisből származó alumínium.

Megmunkálatlan, ötvözetlen, elektrolízisből származó alumínium, ideértve a gyártásirányító egységeket, a járulékos folyamatokat és az öntőcsarnokot. Beleértve az anódgyártó üzemet (előre gyártott anódok). Amennyiben az anódokat egy, az EU-ban működő, önálló üzem szállítja, számára ellentételezés nem nyújtható. Az EU-n kívül gyártott anódok esetében kiigazítás alkalmazható.

24.42.11.30

Megmunkálatlan, ötvözetlen alumínium (a por és pehely kivételével)

24.42.11.53

Megmunkálatlan alumíniumötvözet elsődleges formában (a por és pehely kivételével)

24.42.11.54

Megmunkálatlan alumíniumötvözet (az alumíniumpor és -pehely kivételével)

24.42

Alumínium-oxid (finomítás)

0,20

MWh/t termék

alumínium-oxid

1,11

Az alumínium-oxid előállításához közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás.

24.42.12.00

Alumínium-oxid (a mesterséges korund kivételével)

24.43

Cink elektrolízis

3,994

MWh/t termék

cink

0,01

Elsődleges cink

A cink elektrolízis berendezéshez és a kiegészítő berendezésekhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás

24.43.12.30

Megmunkálatlan, ötvözetlen cink (a cinkpor, -szemcse és -pehely kivételével)

24.43.12.50

Megmunkálatlan, ötvözött cink (a cinkpor, -szemcse és -pehely kivételével)

24.44

Megmunkálatlan finomított réz

0,31

MWh/t termék

Rézkatódok

1,09

Rézkatódok

Az elektrolitos raffináláshoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó valamennyi eljárás, beleértve adott esetben a helyszíni anódöntést

24.44.13.30

Megmunkálatlan, ötvözetlen finomított réz (a hengerelt, extrudált vagy kovácsolt zsugorított [szinterezett] termékek kivételével)

| (5) | a III. mellékletben a táblázat harmadik oszlopa kiegészül a számadatokkal annak érdekében, hogy az említett melléklet jelenlegi szövege a következőképpen módosuljon:


  „III. MELLÉKLET
  Maximális regionális CO2-kibocsátási tényezők a különböző földrajzi területeken (tCO2/MWh)







  Övezetek | | Alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező |
| --- | --- | --- | --- |
| Adriai térség | Horvátország, Szlovénia | 0,69 |
| Ibéria | Spanyolország, Portugália | 0,53 |
| Baltikum | Litvánia, Lettország, Észtország | 0,75 |
| Közép-Nyugat-Európa | Ausztria, Németország, Luxemburg | 0,72 |
| Skandinávia | Svédország, Finnország | 0,58 |
| Csehország–Szlovákia | Csehország–Szlovákia | 0,85 |
| Belgium | | 0,36 |
| Bulgária | | 0,98 |
| Dánia | | 0,52 |
| Írország | | 0,49 |
| Görögország | | 0,73 |
| Franciaország | | 0,44 |
| Olaszország | | 0,46 |
| Ciprus | | 0,70 |
| Magyarország | | 0,58 |
| Málta | | 0,40 |
| Hollandia | | 0,45 |
| Lengyelország | | 0,81 |
| Románia | | 0,96 |

(5)

a III. mellékletben a táblázat harmadik oszlopa kiegészül a számadatokkal annak érdekében, hogy az említett melléklet jelenlegi szövege a következőképpen módosuljon:

„III. MELLÉKLET

Maximális regionális CO2-kibocsátási tényezők a különböző földrajzi területeken (tCO2/MWh)

Övezetek

Alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező

Adriai térség

Horvátország, Szlovénia

0,69

Ibéria

Spanyolország, Portugália

0,53

Baltikum

Litvánia, Lettország, Észtország

0,75

Közép-Nyugat-Európa

Ausztria, Németország, Luxemburg

0,72

Skandinávia

Svédország, Finnország

0,58

Csehország–Szlovákia

Csehország–Szlovákia

0,85

Belgium

0,36

Bulgária

0,98

Dánia

0,52

Írország

0,49

Görögország

0,73

Franciaország

0,44

Olaszország

0,46

Ciprus

0,70

Magyarország

0,58

Málta

0,40

Hollandia

0,45

Lengyelország

0,81

Románia

0,96

---

(1)  HL C 317., 2020.9.25., 5. o.

1

---

| 2021.12.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 528/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 528/10

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek végrehajtását előmozdítani hivatott állami támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumai

(2021/C 528/02)

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Ez a közlemény iránymutatásként szolgál a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek állami finanszírozásának az uniós állami támogatási szabályokkal összhangban történő értékeléséhez. |
| --- | --- |

(1)

Ez a közlemény iránymutatásként szolgál a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek állami finanszírozásának az uniós állami támogatási szabályokkal összhangban történő értékeléséhez.

| (2) | A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek nagyon jelentős mértékben hozzájárulhatnak a fenntartható gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez, a versenyképességhez és a rezilienciához az uniós ipar és gazdaság tekintetében, és megerősíthetik az Unió nyitott stratégiai autonómiáját azáltal, hogy határokon átnyúló együttműködés révén lehetővé teszik az áttörést jelentő innovációs és infrastrukturális projekteket, amelyek pozitív továbbgyűrűző hatásokkal járnak a belső piacra és a társadalom egészére nézve. |
| --- | --- |

(2)

A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek nagyon jelentős mértékben hozzájárulhatnak a fenntartható gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez, a versenyképességhez és a rezilienciához az uniós ipar és gazdaság tekintetében, és megerősíthetik az Unió nyitott stratégiai autonómiáját azáltal, hogy határokon átnyúló együttműködés révén lehetővé teszik az áttörést jelentő innovációs és infrastrukturális projekteket, amelyek pozitív továbbgyűrűző hatásokkal járnak a belső piacra és a társadalom egészére nézve.

| (3) | A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek az Unió egészéből vonnak be tudást, szakértelmet, pénzügyi forrásokat és gazdasági szereplőket azzal a szándékkal, hogy megoldást kínáljanak azokra a jelentős mértékű piaci és rendszerszintű hiányosságokra vagy társadalmi kihívásokra, amelyek máskülönben nem lennének orvosolhatók. E projekteket úgy alakították ki, hogy a köz- és magánszféra együttesen vállalkozzon olyan nagyszabású projektekre, amelyek az Unió és polgárai számára jelentős előnyöket biztosítanak. |
| --- | --- |

(3)

A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek az Unió egészéből vonnak be tudást, szakértelmet, pénzügyi forrásokat és gazdasági szereplőket azzal a szándékkal, hogy megoldást kínáljanak azokra a jelentős mértékű piaci és rendszerszintű hiányosságokra vagy társadalmi kihívásokra, amelyek máskülönben nem lennének orvosolhatók. E projekteket úgy alakították ki, hogy a köz- és magánszféra együttesen vállalkozzon olyan nagyszabású projektekre, amelyek az Unió és polgárai számára jelentős előnyöket biztosítanak.

| (4) | Azok a projektek minősülhetnek közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek, amelyek olyak szakpolitikát és tevékenységet támogatnak, amelyek közös európai célkitűzéseket megvalósítására törekednek, különös tekintettel az európai zöld megállapodásra (1), a digitális stratégiára (2) és a digitális évtizedre (3), az új európai iparstratégiára (4) és annak frissítésére (5), az európai adatstratégiára (6) és az Európai Helyreállítási Eszközre (Next Generation EU) (7). A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek hozzájárulhatnak a – például a Covid19-világjárvány okozta – súlyos gazdasági zavarok utáni fenntartható helyreállításhoz is, és támogathatják az Unió társadalmi és gazdasági rezilienciájának megerősítésére irányuló erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(4)

Azok a projektek minősülhetnek közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek, amelyek olyak szakpolitikát és tevékenységet támogatnak, amelyek közös európai célkitűzéseket megvalósítására törekednek, különös tekintettel az európai zöld megállapodásra (1), a digitális stratégiára (2) és a digitális évtizedre (3), az új európai iparstratégiára (4) és annak frissítésére (5), az európai adatstratégiára (6) és az Európai Helyreállítási Eszközre (Next Generation EU) (7). A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek hozzájárulhatnak a – például a Covid19-világjárvány okozta – súlyos gazdasági zavarok utáni fenntartható helyreállításhoz is, és támogathatják az Unió társadalmi és gazdasági rezilienciájának megerősítésére irányuló erőfeszítéseket.

| (5) | Az új uniós iparstratégiát és a kkv-stratégiát (8) figyelembe véve fontos, hogy a kkv-k és az induló vállalkozások részt vehessenek a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekben és élvezhessék azok előnyeit. A Bizottság az értékelés során minden olyan körülményt figyelembe veszi majd, amely arra utal, hogy a bejelentett támogatás kevésbé valószínűen torzítja indokolatlanul a versenyt, például összegéből adódóan. |
| --- | --- |

(5)

Az új uniós iparstratégiát és a kkv-stratégiát (8) figyelembe véve fontos, hogy a kkv-k és az induló vállalkozások részt vehessenek a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekben és élvezhessék azok előnyeit. A Bizottság az értékelés során minden olyan körülményt figyelembe veszi majd, amely arra utal, hogy a bejelentett támogatás kevésbé valószínűen torzítja indokolatlanul a versenyt, például összegéből adódóan.

| (6) | A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek kialakítása nagyarányú részvételt tesz szükségessé a közigazgatási szervek részéről, minden olyan esetben, amikor maga a piac nem finanszírozna ilyen jellegű projekteket. Ez a közlemény meghatározza az olyan esetekben alkalmazandó szabályokat, amikor az ilyen projektek állami finanszírozása állami támogatásnak minősül, annak érdekében, hogy a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek nyújtott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön. A szabályok célja különösen annak biztosítása, hogy az ilyen támogatás ne befolyásolja indokolatlanul hátrányosan a tagállamok közötti kereskedelmi feltételeket, és hogy az ilyen támogatás kereskedelemre és versenyre gyakorolt hatását a szükséges minimumra korlátozzák. |
| --- | --- |

(6)

A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek kialakítása nagyarányú részvételt tesz szükségessé a közigazgatási szervek részéről, minden olyan esetben, amikor maga a piac nem finanszírozna ilyen jellegű projekteket. Ez a közlemény meghatározza az olyan esetekben alkalmazandó szabályokat, amikor az ilyen projektek állami finanszírozása állami támogatásnak minősül, annak érdekében, hogy a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek nyújtott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön. A szabályok célja különösen annak biztosítása, hogy az ilyen támogatás ne befolyásolja indokolatlanul hátrányosan a tagállamok közötti kereskedelmi feltételeket, és hogy az ilyen támogatás kereskedelemre és versenyre gyakorolt hatását a szükséges minimumra korlátozzák.

| (7) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető valamely, európai közérdeket képviselő jelentős projekt megvalósításának előmozdítására nyújtott támogatás. Ennek megfelelően e közlemény iránymutatást nyújt azokkal a kritériumokkal kapcsolatban, melyeket a Bizottság a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatás értékelésére alkalmaz. Az alkalmazási kör meghatározását követően a közlemény megállapítja azokat a kritériumokat, amelyek alapján a Bizottság értékeli a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek jellegét és jelentőségét a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából. Ezt követően a dokumentum kifejti, hogy a Bizottság miként értékeli az európai közérdeket képviselő jelentős projektek állami finanszírozásának az állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető valamely, európai közérdeket képviselő jelentős projekt megvalósításának előmozdítására nyújtott támogatás. Ennek megfelelően e közlemény iránymutatást nyújt azokkal a kritériumokkal kapcsolatban, melyeket a Bizottság a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatás értékelésére alkalmaz. Az alkalmazási kör meghatározását követően a közlemény megállapítja azokat a kritériumokat, amelyek alapján a Bizottság értékeli a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek jellegét és jelentőségét a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából. Ezt követően a dokumentum kifejti, hogy a Bizottság miként értékeli az európai közérdeket képviselő jelentős projektek állami finanszírozásának az állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetőségét.

| (8) | A közlemény nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott valamely támogatás a Szerződés egyéb rendelkezései – nevezetesen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja – alapján is a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhet. A Szerződés ezen rendelkezései azonban nem feltétlenül foglalkoznak megfelelő mértékben a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek relevanciájával, sajátosságaival és jellemzőivel. Ezek egyedi támogathatósági, összeegyeztethetőségi és eljárási szabályokat tehetnek szükségessé, ahogy az ebben a közleményben is szerepel. |
| --- | --- |

(8)

A közlemény nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott valamely támogatás a Szerződés egyéb rendelkezései – nevezetesen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja – alapján is a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhet. A Szerződés ezen rendelkezései azonban nem feltétlenül foglalkoznak megfelelő mértékben a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek relevanciájával, sajátosságaival és jellemzőivel. Ezek egyedi támogathatósági, összeegyeztethetőségi és eljárási szabályokat tehetnek szükségessé, ahogy az ebben a közleményben is szerepel.

2.   ALKALMAZÁSI KÖR

| (9) | A Bizottság a jelen közleményben foglalt elveket a gazdasági tevékenység valamennyi ágazatában alkalmazni fogja a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekre. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a jelen közleményben foglalt elveket a gazdasági tevékenység valamennyi ágazatában alkalmazni fogja a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekre.

| (10) | Az említett elvek nem alkalmazandók a következőkre:






  a) | a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban (9) vagy azt követő bármely iránymutatásban meghatározott, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásból álló intézkedések, kivéve azon vállalkozások esetében, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1-jén vagy azt követően nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak, mindaddig, amíg az ideiglenes keretrendszert (10) alkalmazzák; |
| --- | --- | --- |

(10)

Az említett elvek nem alkalmazandók a következőkre:

a)

a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban (9) vagy azt követő bármely iránymutatásban meghatározott, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásból álló intézkedések, kivéve azon vállalkozások esetében, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1-jén vagy azt követően nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak, mindaddig, amíg az ideiglenes keretrendszert (10) alkalmazzák;

| b) | olyan vállalkozás támogatására irányuló intézkedések, amellyel szemben valamely támogatás visszafizettetésére kötelező olyan bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította; |
| --- | --- |

b)

olyan vállalkozás támogatására irányuló intézkedések, amellyel szemben valamely támogatás visszafizettetésére kötelező olyan bizottsági határozat van érvényben, amely a támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította;

| c) | olyan támogatási intézkedések, amelyek önmagukban, a hozzájuk kapcsolt feltételek, vagy finanszírozási módszerük révén szükségképpen az uniós jog (11) megsértésével járnak, különösen:






  i. | olyan támogatási intézkedések, amelyek értelmében a támogatás nyújtása ahhoz a feltételhez kötött, hogy a kedvezményezett központi székhelye az adott tagállamban legyen, vagy túlnyomórészt abban a tagállamban legyen letelepedett, |
| --- | --- | --- |

c)

olyan támogatási intézkedések, amelyek önmagukban, a hozzájuk kapcsolt feltételek, vagy finanszírozási módszerük révén szükségképpen az uniós jog (11) megsértésével járnak, különösen:

i.

olyan támogatási intézkedések, amelyek értelmében a támogatás nyújtása ahhoz a feltételhez kötött, hogy a kedvezményezett központi székhelye az adott tagállamban legyen, vagy túlnyomórészt abban a tagállamban legyen letelepedett,

| ii. | olyan támogatási intézkedések, amelyek értelmében a támogatás nyújtása ahhoz a feltételhez kötött, hogy a kedvezményezett belföldön előállított termékeket, illetve belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe, |
| --- | --- |

ii.

olyan támogatási intézkedések, amelyek értelmében a támogatás nyújtása ahhoz a feltételhez kötött, hogy a kedvezményezett belföldön előállított termékeket, illetve belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe,

| iii. | olyan támogatási intézkedések, amelyek korlátozzák a kedvezményezett azon lehetőségét, hogy a projekt során szerzett kutatási, fejlesztési és innovációs eredményeket más tagállamokban hasznosítsa. |
| --- | --- |

iii.

olyan támogatási intézkedések, amelyek korlátozzák a kedvezményezett azon lehetőségét, hogy a projekt során szerzett kutatási, fejlesztési és innovációs eredményeket más tagállamokban hasznosítsa.

3.   JOGOSULTSÁGI FELTÉTELEK

| (11) | Annak meghatározása során, hogy egy projekt a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartozik-e vagy sem, a Bizottság e közlemény 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszában meghatározott kritériumokat fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

Annak meghatározása során, hogy egy projekt a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartozik-e vagy sem, a Bizottság e közlemény 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszában meghatározott kritériumokat fogja alkalmazni.

3.1.   A projekt fogalmának meghatározása

| (12) | A támogatási javaslatnak olyan önálló projektre kell vonatkoznia, amelynek egyértelműen meghatározottak a célkitűzései, valamint a végrehajtási feltételei, beleértve annak résztvevőit és finanszírozását is (12). |
| --- | --- |

(12)

A támogatási javaslatnak olyan önálló projektre kell vonatkoznia, amelynek egyértelműen meghatározottak a célkitűzései, valamint a végrehajtási feltételei, beleértve annak résztvevőit és finanszírozását is (12).

| (13) | A Bizottság „integrált projekteket”, azaz közös struktúrába, ütemtervbe vagy programba ágyazott, egyazon célkitűzéssel bíró és koherens rendszerszintű megközelítés jellemezte önálló projektek csoportját is támogathatónak minősíthet. Az integrált projektek egyedi alkotóelemei kapcsolódhatnak az ellátási lánc eltérő szintjeihez, azonban egymást kiegészítőnek kell lenniük és jelentős hozzáadott értéket kell képviselniük az európai szintű célkitűzés eléréséhez való hozzájárulásuk során (13). |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság „integrált projekteket”, azaz közös struktúrába, ütemtervbe vagy programba ágyazott, egyazon célkitűzéssel bíró és koherens rendszerszintű megközelítés jellemezte önálló projektek csoportját is támogathatónak minősíthet. Az integrált projektek egyedi alkotóelemei kapcsolódhatnak az ellátási lánc eltérő szintjeihez, azonban egymást kiegészítőnek kell lenniük és jelentős hozzáadott értéket kell képviselniük az európai szintű célkitűzés eléréséhez való hozzájárulásuk során (13).

3.2.   Közös európai érdek

3.2.1.   Általános kumulatív kritériumok

| (14) | A projektnek konkrét, egyértelmű és azonosítható lényeges hozzájárulást kell tennie az Unió célkitűzéseihez vagy stratégiáihoz, és jelentős hatást kell gyakorolnia a fenntartható fejlődésre, például kiemelten fontosnak kell lennie az európai zöld megállapodás, a digitális stratégia, a digitális évtized és az európai adatstratégia, az új európai iparstratégia és annak frissítése, a Next Generation EU, az európai egészségügyi unió (14), a kutatás és az innováció szolgálatában álló új Európai Kutatási Térség (15), a körforgásos gazdaságra vonatkozó új uniós cselekvési terv (16), vagy az Unió azon célkitűzése szempontjából, hogy 2050-re klímasemlegessé váljon. |
| --- | --- |

(14)

A projektnek konkrét, egyértelmű és azonosítható lényeges hozzájárulást kell tennie az Unió célkitűzéseihez vagy stratégiáihoz, és jelentős hatást kell gyakorolnia a fenntartható fejlődésre, például kiemelten fontosnak kell lennie az európai zöld megállapodás, a digitális stratégia, a digitális évtized és az európai adatstratégia, az új európai iparstratégia és annak frissítése, a Next Generation EU, az európai egészségügyi unió (14), a kutatás és az innováció szolgálatában álló új Európai Kutatási Térség (15), a körforgásos gazdaságra vonatkozó új uniós cselekvési terv (16), vagy az Unió azon célkitűzése szempontjából, hogy 2050-re klímasemlegessé váljon.

| (15) | A projektnek bizonyítania kell, hogy olyan jelentős piaci vagy rendszerszintű hiányosságok leküzdésére irányul, amelyek miatt a projektet a támogatás hiányában nem tudnák ugyanolyan mértékben vagy ugyanolyan módon végrehajtani, vagy olyan társadalmi kihívások kezelésére, amelyeket egyébként nem lenne megfelelően kezelve vagy orvosolva. |
| --- | --- |

(15)

A projektnek bizonyítania kell, hogy olyan jelentős piaci vagy rendszerszintű hiányosságok leküzdésére irányul, amelyek miatt a projektet a támogatás hiányában nem tudnák ugyanolyan mértékben vagy ugyanolyan módon végrehajtani, vagy olyan társadalmi kihívások kezelésére, amelyeket egyébként nem lenne megfelelően kezelve vagy orvosolva.

| (16) | Amennyiben a projekt jellege nem indokol kisebb résztvevői számot (17), a projektet rendszerint legalább négy tagállam részvételével kell megvalósítani, és előnyeinek nem csupán a finanszírozó tagállamokban, hanem az Unió szélesebb körű területein jelentkezniük kell. A projektből származó előnyöket egyértelműen, konkrét és azonosítható módon kell meghatározni (18). |
| --- | --- |

(16)

Amennyiben a projekt jellege nem indokol kisebb résztvevői számot (17), a projektet rendszerint legalább négy tagállam részvételével kell megvalósítani, és előnyeinek nem csupán a finanszírozó tagállamokban, hanem az Unió szélesebb körű területein jelentkezniük kell. A projektből származó előnyöket egyértelműen, konkrét és azonosítható módon kell meghatározni (18).

| (17) | Minden tagállam számára valódi lehetőséget kell biztosítani az alakulóban lévő projektekben való részvételre. A bejelentő tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy valamennyi tagállam tájékoztatást kapott az adott projekt lehetséges indulásáról, például kapcsolatfelvétel, szövetségek, találkozók vagy kapcsolatépítő rendezvények révén, amelyeken kkv-k és induló vállalkozások is részt vettek, és lehetőséget biztosítottak számukra a részvételre. |
| --- | --- |

(17)

Minden tagállam számára valódi lehetőséget kell biztosítani az alakulóban lévő projektekben való részvételre. A bejelentő tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy valamennyi tagállam tájékoztatást kapott az adott projekt lehetséges indulásáról, például kapcsolatfelvétel, szövetségek, találkozók vagy kapcsolatépítő rendezvények révén, amelyeken kkv-k és induló vállalkozások is részt vettek, és lehetőséget biztosítottak számukra a részvételre.

| (18) | A projektből származó előnyök nem korlátozódhatnak az érintett vállalkozásokra vagy az érintett ágazatra, hanem az eredményeknek egyértelműen, konkrét és azonosítható módon meghatározott kedvező továbbgyűrűző hatásaik (köztük az értéklánc különböző szintjeire, illetve a beszerzési és az értékesítési piacokra gyakorolt szisztémás hatások, vagy az egyéb ágazatokban jelentkező alternatív felhasználás vagy modális váltás) révén az uniós gazdaság, illetve társadalom szélesebb körében, fokozott alkalmazhatósággal kell hasznosulniuk. |
| --- | --- |

(18)

A projektből származó előnyök nem korlátozódhatnak az érintett vállalkozásokra vagy az érintett ágazatra, hanem az eredményeknek egyértelműen, konkrét és azonosítható módon meghatározott kedvező továbbgyűrűző hatásaik (köztük az értéklánc különböző szintjeire, illetve a beszerzési és az értékesítési piacokra gyakorolt szisztémás hatások, vagy az egyéb ágazatokban jelentkező alternatív felhasználás vagy modális váltás) révén az uniós gazdaság, illetve társadalom szélesebb körében, fokozott alkalmazhatósággal kell hasznosulniuk.

| (19) | A projekthez a kedvezményezettnek jelentős társfinanszírozást kell nyújtania (19). |
| --- | --- |

(19)

A projekthez a kedvezményezettnek jelentős társfinanszírozást kell nyújtania (19).

| (20) | A tagállamoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk arra vonatkozóan, hogy a projekt megfelel az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti, „a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek” vagy más hasonló módszertannak (20). A támogatás pozitív hatásainak és a versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásainak átfogó mérlegelése során a Bizottság az említett elvnek való megfelelést az értékelés egyik fontos tényezőjének tekinti. Általában véve az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében a környezetvédelmi célkitűzéseket jelentősen sértő beruházásoknál valószínűleg nem találnak elegendő pozitív hatást ahhoz, hogy azok felülmúlják a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásokat. A projekt által a jelentős piaci vagy rendszerszintű hiányosságok vagy olyan társadalmi kihívások kezelésére gyakorolt pozitív hatások, amelyeket egyébként nem lehetne kezelni, minden esetben egyedi értékelés tárgyát képezik. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk arra vonatkozóan, hogy a projekt megfelel az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti, „a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek” vagy más hasonló módszertannak (20). A támogatás pozitív hatásainak és a versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásainak átfogó mérlegelése során a Bizottság az említett elvnek való megfelelést az értékelés egyik fontos tényezőjének tekinti. Általában véve az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében a környezetvédelmi célkitűzéseket jelentősen sértő beruházásoknál valószínűleg nem találnak elegendő pozitív hatást ahhoz, hogy azok felülmúlják a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásokat. A projekt által a jelentős piaci vagy rendszerszintű hiányosságok vagy olyan társadalmi kihívások kezelésére gyakorolt pozitív hatások, amelyeket egyébként nem lehetne kezelni, minden esetben egyedi értékelés tárgyát képezik.

3.2.2.   Általános kedvező indikátorok

| (21) | A 3.2.1. pontban ismertetett kumulatív kritériumokon felül a Bizottság kedvezőbb elbánást fog biztosítani a tagállamok által javasolt következő elemek teljesülése esetén:






  a) | a projektet a Bizottság vagy a Bizottság által felhatalmazott más szerv – köztük az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap – bevonásával alakítják ki; |
| --- | --- | --- |

(21)

A 3.2.1. pontban ismertetett kumulatív kritériumokon felül a Bizottság kedvezőbb elbánást fog biztosítani a tagállamok által javasolt következő elemek teljesülése esetén:

a)

a projektet a Bizottság vagy a Bizottság által felhatalmazott más szerv – köztük az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap – bevonásával alakítják ki;

| b) | a projektet a Bizottság vagy a Bizottság által felhatalmazott más szerv bevonásával választják ki, feltéve, hogy e szerv e célból végrehajtó struktúraként lép fel; |
| --- | --- |

b)

a projektet a Bizottság vagy a Bizottság által felhatalmazott más szerv bevonásával választják ki, feltéve, hogy e szerv e célból végrehajtó struktúraként lép fel;

| c) | a projekt irányítási struktúráját a Bizottság vagy a Bizottság által felhatalmazott más szerv, valamint a részt vevő tagállamok bevonásával alakítják ki; |
| --- | --- |

c)

a projekt irányítási struktúráját a Bizottság vagy a Bizottság által felhatalmazott más szerv, valamint a részt vevő tagállamok bevonásával alakítják ki;

| d) | a projekt a partnerek számát, a különböző ágazatok szervezeteinek bevonását vagy a különböző méretű vállalkozások részvételét, valamint különösen a különböző tagállamokban működő nagyvállalatok és kkv-k – köztük induló vállalkozások – közötti együttműködést illetően fontos együttműködést tesz szükségessé, valamint hozzájárul a hátrányosabb helyzetű régiók fejlődéséhez; |
| --- | --- |

d)

a projekt a partnerek számát, a különböző ágazatok szervezeteinek bevonását vagy a különböző méretű vállalkozások részvételét, valamint különösen a különböző tagállamokban működő nagyvállalatok és kkv-k – köztük induló vállalkozások – közötti együttműködést illetően fontos együttműködést tesz szükségessé, valamint hozzájárul a hátrányosabb helyzetű régiók fejlődéséhez;

| e) | a projekt uniós alapból (21) származó társfinanszírozásban részesül közvetett, közvetlen vagy megosztott irányítás mellett; |
| --- | --- |

e)

a projekt uniós alapból (21) származó társfinanszírozásban részesül közvetett, közvetlen vagy megosztott irányítás mellett;

| f) | a projekthez jelentős mértékben hozzájárulnak független magánberuházók (22); |
| --- | --- |

f)

a projekthez jelentős mértékben hozzájárulnak független magánberuházók (22);

| g) | a projekt egyértelműen azonosított és jelentős stratégiai függőséget kezel. |
| --- | --- |

g)

a projekt egyértelműen azonosított és jelentős stratégiai függőséget kezel.

3.2.3.   Egyedi kritériumok

| (22) | A kutatás-fejlesztési és innovációs (K+F+I) projekteknek nagy horderejű innovációt kell képviselniük, vagy a K+F+I tekintetében lényeges hozzáadott értéket kell biztosítaniuk az érintett ágazat tudományos és technikai állásának fényében (23). |
| --- | --- |

(22)

A kutatás-fejlesztési és innovációs (K+F+I) projekteknek nagy horderejű innovációt kell képviselniük, vagy a K+F+I tekintetében lényeges hozzáadott értéket kell biztosítaniuk az érintett ágazat tudományos és technikai állásának fényében (23).

| (23) | Az első ipari hasznosítást magukban foglaló projekteknek jelentős kutatási és innovációs tevékenység, vagy alapvetően innovatív termelési eljárás alkalmazásával kell új termék vagy szolgáltatás kifejlesztését lehetővé tenniük. A meglévő termelőberendezések innovatív vetületet nélkülöző rendszeres korszerűsítése és meglévő termékek továbbfejlesztése nem minősül első ipari hasznosításnak. |
| --- | --- |

(23)

Az első ipari hasznosítást magukban foglaló projekteknek jelentős kutatási és innovációs tevékenység, vagy alapvetően innovatív termelési eljárás alkalmazásával kell új termék vagy szolgáltatás kifejlesztését lehetővé tenniük. A meglévő termelőberendezések innovatív vetületet nélkülöző rendszeres korszerűsítése és meglévő termékek továbbfejlesztése nem minősül első ipari hasznosításnak.

| (24) | E közlemény alkalmazásában az első ipari hasznosítás a kísérleti létesítmények bővítésére, bemutató üzemekre vagy a maga nemében újnak minősülő berendezésre és létesítményre utal, és a tesztelési szakaszt is felölelő kísérleti stádiumot követő szakaszt, valamint a tételes termelésről a méretgazdaságos termelésre való átállást foglalja magában, ám a tömegtermelést vagy a kereskedelmi tevékenységeket nem (24). Az első ipari hasznosítás végét többek között a vonatkozó K+F+I-vel kapcsolatos azon teljesítménymutatók figyelembevételével határozzák meg, amelyek a tömegtermelés megkezdésének képességét jelzik. Első ipari hasznosítási tevékenységek finanszírozhatók állami támogatásból, amennyiben az első ipari hasznosítás K+F+I tevékenység eredménye és maga is jelentős K+F+I komponenst tartalmaz, amely a projekt sikeres megvalósításának szerves és szükséges elemét képezi. Nem szükségszerű, hogy ugyanaz a szervezet végezze az első ipari hasznosítást és a K+F+I tevékenységet, amennyiben az említett szervezet jogot szerez a megelőző K+F+I tevékenység eredményeinek felhasználására, továbbá mind a K+F+I tevékenység, mind az első ipari hasznosítás szerepel a projektben. |
| --- | --- |

(24)

E közlemény alkalmazásában az első ipari hasznosítás a kísérleti létesítmények bővítésére, bemutató üzemekre vagy a maga nemében újnak minősülő berendezésre és létesítményre utal, és a tesztelési szakaszt is felölelő kísérleti stádiumot követő szakaszt, valamint a tételes termelésről a méretgazdaságos termelésre való átállást foglalja magában, ám a tömegtermelést vagy a kereskedelmi tevékenységeket nem (24). Az első ipari hasznosítás végét többek között a vonatkozó K+F+I-vel kapcsolatos azon teljesítménymutatók figyelembevételével határozzák meg, amelyek a tömegtermelés megkezdésének képességét jelzik. Első ipari hasznosítási tevékenységek finanszírozhatók állami támogatásból, amennyiben az első ipari hasznosítás K+F+I tevékenység eredménye és maga is jelentős K+F+I komponenst tartalmaz, amely a projekt sikeres megvalósításának szerves és szükséges elemét képezi. Nem szükségszerű, hogy ugyanaz a szervezet végezze az első ipari hasznosítást és a K+F+I tevékenységet, amennyiben az említett szervezet jogot szerez a megelőző K+F+I tevékenység eredményeinek felhasználására, továbbá mind a K+F+I tevékenység, mind az első ipari hasznosítás szerepel a projektben.

| (25) | A környezetvédelmi, energetikai, közlekedési, egészségügyi vagy digitális ágazat infrastrukturális projektjeinek – amennyiben nem tartoznak a 22. és 23. pont hatálya alá – nagy jelentőséggel kell bírniuk az Unió környezetvédelmi, éghajlat-politikai, energetikai (beleértve az energiaellátás biztonságát), közlekedési, egészségügyi, ipari vagy digitális stratégiái szempontjából, vagy jelentős mértékben hozzá kell járulniuk a belső piachoz, ideértve többek között az említett konkrét ágazatokat is, és az ilyen projektek az építés lezárultától a teljes működőképesség eléréséig tartó szakaszban támogathatók. |
| --- | --- |

(25)

A környezetvédelmi, energetikai, közlekedési, egészségügyi vagy digitális ágazat infrastrukturális projektjeinek – amennyiben nem tartoznak a 22. és 23. pont hatálya alá – nagy jelentőséggel kell bírniuk az Unió környezetvédelmi, éghajlat-politikai, energetikai (beleértve az energiaellátás biztonságát), közlekedési, egészségügyi, ipari vagy digitális stratégiái szempontjából, vagy jelentős mértékben hozzá kell járulniuk a belső piachoz, ideértve többek között az említett konkrét ágazatokat is, és az ilyen projektek az építés lezárultától a teljes működőképesség eléréséig tartó szakaszban támogathatók.

3.3.   A projekt fontossága

| (26) | Egy projekt akkor minősül közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek, ha mennyiségi vagy minőségi szempontból jelentős. Kifejezetten fontosnak kell lennie méretét vagy alkalmazási körét tekintve, vagy igen figyelemreméltó technológiai vagy pénzügyi kockázatot kell magában hordoznia, vagy mindkettő. A projektek jelentőségének meghatározásához a Bizottság figyelembe veszi a 3.2. szakaszban meghatározott kritériumokat. |
| --- | --- |

(26)

Egy projekt akkor minősül közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek, ha mennyiségi vagy minőségi szempontból jelentős. Kifejezetten fontosnak kell lennie méretét vagy alkalmazási körét tekintve, vagy igen figyelemreméltó technológiai vagy pénzügyi kockázatot kell magában hordoznia, vagy mindkettő. A projektek jelentőségének meghatározásához a Bizottság figyelembe veszi a 3.2. szakaszban meghatározott kritériumokat.

4.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGI KRITÉRIUMOK

| (27) | A belső piac és a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében vett összeegyeztethetőségének értékelésekor a Bizottság e közlemény 4.1., a 4.2. és a 4.3. szakaszban foglalt kritériumokat veszi figyelembe (25). |
| --- | --- |

(27)

A belső piac és a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében vett összeegyeztethetőségének értékelésekor a Bizottság e közlemény 4.1., a 4.2. és a 4.3. szakaszban foglalt kritériumokat veszi figyelembe (25).

| (28) | A Bizottság a 4.2. szakasz értelmében mérlegelési teszttel értékeli, hogy a támogatás várható kedvező hatásai felülmúlják-e a lehetséges kedvezőtlen hatásokat. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság a 4.2. szakasz értelmében mérlegelési teszttel értékeli, hogy a támogatás várható kedvező hatásai felülmúlják-e a lehetséges kedvezőtlen hatásokat.

| (29) | Figyelembe véve a projekt jellegét, a Bizottság megállapíthatja, hogy a piaci vagy rendszerszintű hiányosságok, illetve társadalmi kihívások megléte, valamint az európai közérdekhez nyújtott hozzájárulás teljesülhet az integrált projekt egyes elemei tekintetében, amennyiben a projekt megfelel a 3. pontban foglalt jogosultsági feltételeknek. |
| --- | --- |

(29)

Figyelembe véve a projekt jellegét, a Bizottság megállapíthatja, hogy a piaci vagy rendszerszintű hiányosságok, illetve társadalmi kihívások megléte, valamint az európai közérdekhez nyújtott hozzájárulás teljesülhet az integrált projekt egyes elemei tekintetében, amennyiben a projekt megfelel a 3. pontban foglalt jogosultsági feltételeknek.

4.1.   A támogatás szükségessége és arányossága

| (30) | A támogatás nem fordítható valamely projekt azon költségeinek támogatására, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja egy gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát. Teljesülnie kell annak a feltételnek, hogy támogatás hiányában a projekt nem lenne megvalósítható, vagy kisebb nagyságrendben lenne lehetséges, szűkebb alkalmazási körrel vagy nem megfelelő ütemben, vagy csak olyan más módon lenne megvalósítható, ami jelentősen korlátozná a várható előnyöket (26). A támogatás csak akkor tekinthető arányosnak, ha kevesebb támogatással nem lehetne elérni ugyanazt az eredményt. |
| --- | --- |

(30)

A támogatás nem fordítható valamely projekt azon költségeinek támogatására, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja egy gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát. Teljesülnie kell annak a feltételnek, hogy támogatás hiányában a projekt nem lenne megvalósítható, vagy kisebb nagyságrendben lenne lehetséges, szűkebb alkalmazási körrel vagy nem megfelelő ütemben, vagy csak olyan más módon lenne megvalósítható, ami jelentősen korlátozná a várható előnyöket (26). A támogatás csak akkor tekinthető arányosnak, ha kevesebb támogatással nem lehetne elérni ugyanazt az eredményt.

| (31) | A tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a támogatott projekttel kapcsolatos megfelelő információkat, és egy átfogó kontrafaktuális forgatókönyvet, amely azt a helyzetet méri fel, amelyben egyetlen tagállam sem nyújt támogatást (27). A kontrafaktuális forgatókönyv bemutathatja, hogy a projektnek nincs alternatívája, amennyiben bizonyíthatóan ez a legvalószínűbb kontrafaktuális forgatókönyv, vagy bemutathat egy, a kedvezményezettek által belső döntéshozataluk folyamán fontolóra vett alternatív projektet, vagy olyan alternatív projektre is hivatkozhat, melyet részben vagy egészében az Unión kívül valósítanak meg. A kedvezményezettek által bemutatott kontrafaktuális forgatókönyv hitelességének bizonyítása érdekében felkérjük a bejelentő tagállamokat, hogy nyújtsák be a kedvezményezettek vonatkozó belső dokumentumait, például igazgatótanácsi prezentációkat, elemzéseket, jelentéseket és tanulmányokat (28). |
| --- | --- |

(31)

A tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a támogatott projekttel kapcsolatos megfelelő információkat, és egy átfogó kontrafaktuális forgatókönyvet, amely azt a helyzetet méri fel, amelyben egyetlen tagállam sem nyújt támogatást (27). A kontrafaktuális forgatókönyv bemutathatja, hogy a projektnek nincs alternatívája, amennyiben bizonyíthatóan ez a legvalószínűbb kontrafaktuális forgatókönyv, vagy bemutathat egy, a kedvezményezettek által belső döntéshozataluk folyamán fontolóra vett alternatív projektet, vagy olyan alternatív projektre is hivatkozhat, melyet részben vagy egészében az Unión kívül valósítanak meg. A kedvezményezettek által bemutatott kontrafaktuális forgatókönyv hitelességének bizonyítása érdekében felkérjük a bejelentő tagállamokat, hogy nyújtsák be a kedvezményezettek vonatkozó belső dokumentumait, például igazgatótanácsi prezentációkat, elemzéseket, jelentéseket és tanulmányokat (28).

| (32) | Alternatív projekt hiányában a Bizottság ellenőrzi, hogy a támogatási összeg ne haladja meg a támogatott projekt kellő jövedelmezőségéhez minimálisan szükséges mértéket, például azzal, hogy lehetővé teszi olyan belső megtérülési ráta elérését, amely összhangban áll az ágazat- vagy vállalatspecifikus referenciaértékkel vagy elvárt hozammal. E célból használhatók továbbá olyan normál megtérülési ráták, amelyeket a kedvezményezettek más, hasonló típusú beruházási projektek esetében írnak elő, továbbá a vállalkozás teljes tőkeköltsége, vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérülések is. Figyelembe kell venni a projekt teljes időtartama alatt várható összes releváns költséget és hasznot. |
| --- | --- |

(32)

Alternatív projekt hiányában a Bizottság ellenőrzi, hogy a támogatási összeg ne haladja meg a támogatott projekt kellő jövedelmezőségéhez minimálisan szükséges mértéket, például azzal, hogy lehetővé teszi olyan belső megtérülési ráta elérését, amely összhangban áll az ágazat- vagy vállalatspecifikus referenciaértékkel vagy elvárt hozammal. E célból használhatók továbbá olyan normál megtérülési ráták, amelyeket a kedvezményezettek más, hasonló típusú beruházási projektek esetében írnak elő, továbbá a vállalkozás teljes tőkeköltsége, vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérülések is. Figyelembe kell venni a projekt teljes időtartama alatt várható összes releváns költséget és hasznot.

| (33) | A támogatás maximálisan megengedett szintjét az elszámolható költségekhez viszonyítva megállapított finanszírozási hiány határozza meg. Amennyiben azt a finanszírozási hiány elemzése indokolja, a támogatási intenzitás az elszámolható költségek egészét is elérheti. A finanszírozási hiány a beruházás élettartama során előforduló pozitív és negatív, megfelelő diszkonttényező alapján jelenértékre diszkontált pénzforgalom különbözete, amely tükrözi a projekt kedvezményezettje számára a projekt végrehajtásához szükséges megtérülési rátát, a felmerült kockázatok figyelembevételével. Az elszámolható költségeket a melléklet (29) állapítja meg. |
| --- | --- |

(33)

A támogatás maximálisan megengedett szintjét az elszámolható költségekhez viszonyítva megállapított finanszírozási hiány határozza meg. Amennyiben azt a finanszírozási hiány elemzése indokolja, a támogatási intenzitás az elszámolható költségek egészét is elérheti. A finanszírozási hiány a beruházás élettartama során előforduló pozitív és negatív, megfelelő diszkonttényező alapján jelenértékre diszkontált pénzforgalom különbözete, amely tükrözi a projekt kedvezményezettje számára a projekt végrehajtásához szükséges megtérülési rátát, a felmerült kockázatok figyelembevételével. Az elszámolható költségeket a melléklet (29) állapítja meg.

| (34) | Amennyiben – például belső vállalati dokumentumokkal – kimutatható, hogy a támogatás kedvezményezettjének egyértelműen választási lehetősége van egy támogatott projekt, illetve egy támogatásban nem részesülő alternatív projekt megvalósítása között, a Bizottság összehasonlítja a beruházás várható nettó jelenértékét a támogatott projekten és az alternatív projekten belül, tekintetbe véve a különböző üzleti forgatókönyvek bekövetkeztének valószínűségét. |
| --- | --- |

(34)

Amennyiben – például belső vállalati dokumentumokkal – kimutatható, hogy a támogatás kedvezményezettjének egyértelműen választási lehetősége van egy támogatott projekt, illetve egy támogatásban nem részesülő alternatív projekt megvalósítása között, a Bizottság összehasonlítja a beruházás várható nettó jelenértékét a támogatott projekten és az alternatív projekten belül, tekintetbe véve a különböző üzleti forgatókönyvek bekövetkeztének valószínűségét.

| (35) | A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás halmozható uniós finanszírozással vagy más állami támogatással, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az uniós jog alkalmazandó szabályaiban meghatározott legkedvezőbb finanszírozási arányt. |
| --- | --- |

(35)

A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás halmozható uniós finanszírozással vagy más állami támogatással, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az uniós jog alkalmazandó szabályaiban meghatározott legkedvezőbb finanszírozási arányt.

| (36) | Annak biztosítása érdekében, hogy az állami támogatás arányos maradjon és a szükséges mértékre korlátozódjon, a Bizottság további biztosítékként felkérheti a bejelentő tagállamot egy visszakövetelési mechanizmus végrehajtására (30). A visszakövetelési mechanizmusnak biztosítania kell a további nyereségek kiegyensúlyozott elosztását, ha a projekt a bejelentett finanszírozási hiány elemzésében előre jelzettnél nyereségesebb, és csak azokra a beruházásokra alkalmazható, amelyek az utólagos cash flow-eredmények és az állami támogatások kifizetései alapján a kedvezményezettek tőkeköltségét meghaladó megtérülési rátát érnek el. Minden ilyen visszakövetelési mechanizmust előzetesen egyértelműen meg kell határozni annak érdekében, hogy a projektben való részvétellel kapcsolatos döntéshozatal pillanatában pénzügyi kiszámíthatóságot lehessen biztosítani a kedvezményezettek számára. Ezt a mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy a kedvezményezetteket továbbra is erőteljesen beruházásaik és projektjeik teljesítményének maximalizálására ösztönözzék. |
| --- | --- |

(36)

Annak biztosítása érdekében, hogy az állami támogatás arányos maradjon és a szükséges mértékre korlátozódjon, a Bizottság további biztosítékként felkérheti a bejelentő tagállamot egy visszakövetelési mechanizmus végrehajtására (30). A visszakövetelési mechanizmusnak biztosítania kell a további nyereségek kiegyensúlyozott elosztását, ha a projekt a bejelentett finanszírozási hiány elemzésében előre jelzettnél nyereségesebb, és csak azokra a beruházásokra alkalmazható, amelyek az utólagos cash flow-eredmények és az állami támogatások kifizetései alapján a kedvezményezettek tőkeköltségét meghaladó megtérülési rátát érnek el. Minden ilyen visszakövetelési mechanizmust előzetesen egyértelműen meg kell határozni annak érdekében, hogy a projektben való részvétellel kapcsolatos döntéshozatal pillanatában pénzügyi kiszámíthatóságot lehessen biztosítani a kedvezményezettek számára. Ezt a mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy a kedvezményezetteket továbbra is erőteljesen beruházásaik és projektjeik teljesítményének maximalizálására ösztönözzék.

| (37) | Elemzése során a Bizottság a következő tényezőket veszi figyelembe:






  a) | a szándékolt változás pontos meghatározása: a tagállamnak egyértelműen meg kell adnia, hogy az állami támogatás eredményeképpen milyen magatartásbeli változás várható, azaz el fog-e indulni új projekt, vagy növekedni fog-e valamely projekt mérete, alkalmazási köre, sebessége vagy határon átnyúló dimenziója. A magatartásban bekövetkezett változást annak összevetésével kell meghatározni, hogy támogatással, illetve támogatás hiányában milyen eredménnyel és szinten valósulna meg a szándékolt tevékenység. A két forgatókönyv eltérése mutatja a támogatási intézkedés hatását és az abból következő ösztönző hatást; |
| --- | --- | --- |

(37)

Elemzése során a Bizottság a következő tényezőket veszi figyelembe:

a)

a szándékolt változás pontos meghatározása: a tagállamnak egyértelműen meg kell adnia, hogy az állami támogatás eredményeképpen milyen magatartásbeli változás várható, azaz el fog-e indulni új projekt, vagy növekedni fog-e valamely projekt mérete, alkalmazási köre, sebessége vagy határon átnyúló dimenziója. A magatartásban bekövetkezett változást annak összevetésével kell meghatározni, hogy támogatással, illetve támogatás hiányában milyen eredménnyel és szinten valósulna meg a szándékolt tevékenység. A két forgatókönyv eltérése mutatja a támogatási intézkedés hatását és az abból következő ösztönző hatást;

| b) | a jövedelmezőség szintje: ha a projekt önmagában nem lenne kellően jövedelmező ahhoz, hogy egy magánvállalkozás megvalósítsa, ám a társadalom számára jelentős előnyökkel bírna, nagyobb a valószínűsége annak, hogy a támogatás ösztönző hatással bír. |
| --- | --- |

b)

a jövedelmezőség szintje: ha a projekt önmagában nem lenne kellően jövedelmező ahhoz, hogy egy magánvállalkozás megvalósítsa, ám a társadalom számára jelentős előnyökkel bírna, nagyobb a valószínűsége annak, hogy a támogatás ösztönző hatással bír.

| (38) | A nemzetközi kereskedelem tényleges vagy lehetséges közvetlen vagy közvetett torzulásainak kiküszöbölése érdekében a Bizottság számításba veheti azt a tényt, hogy az Unión kívüli versenytársak hasonló projektekhez – közvetlenül vagy közvetve – azonos intenzitású támogatást kaptak az elmúlt három évben, illetve kapnak a jövőben. Mindazonáltal amennyiben valószínűsíthető, hogy a nemzetközi kereskedelem torzulásai több mint három év elteltével jelentkeznek – tekintettel a szóban forgó ágazat sajátos jellegére –, a referencia-időszakot ennek megfelelően meg lehet hosszabbítani. Az érintett tagállam lehetőség szerint elegendő információt szolgáltat a Bizottságnak a helyzet megfelelő értékeléséhez, különösen harmadik országbeli versenytárak versenyelőnye figyelembevételének szükségességéhez. Ha a Bizottságnak nem állnak rendelkezésére a megítélt vagy javasolt támogatásra vonatkozó bizonyítékok, akkor határozatát közvetett bizonyítékokra is alapozhatja. A Bizottság megfelelő intézkedéseket hozhat az Unión kívül kapott támogatásokból eredő versenytorzulások kezelésére is. |
| --- | --- |

(38)

A nemzetközi kereskedelem tényleges vagy lehetséges közvetlen vagy közvetett torzulásainak kiküszöbölése érdekében a Bizottság számításba veheti azt a tényt, hogy az Unión kívüli versenytársak hasonló projektekhez – közvetlenül vagy közvetve – azonos intenzitású támogatást kaptak az elmúlt három évben, illetve kapnak a jövőben. Mindazonáltal amennyiben valószínűsíthető, hogy a nemzetközi kereskedelem torzulásai több mint három év elteltével jelentkeznek – tekintettel a szóban forgó ágazat sajátos jellegére –, a referencia-időszakot ennek megfelelően meg lehet hosszabbítani. Az érintett tagállam lehetőség szerint elegendő információt szolgáltat a Bizottságnak a helyzet megfelelő értékeléséhez, különösen harmadik országbeli versenytárak versenyelőnye figyelembevételének szükségességéhez. Ha a Bizottságnak nem állnak rendelkezésére a megítélt vagy javasolt támogatásra vonatkozó bizonyítékok, akkor határozatát közvetett bizonyítékokra is alapozhatja. A Bizottság megfelelő intézkedéseket hozhat az Unión kívül kapott támogatásokból eredő versenytorzulások kezelésére is.

| (39) | A bizonyítékokat összegyűjtése során a Bizottság vizsgálati jogkörével is élhet (31). |
| --- | --- |

(39)

A bizonyítékokat összegyűjtése során a Bizottság vizsgálati jogkörével is élhet (31).

| (40) | A támogatási eszközt azon piaci és egyéb jelentős rendszerszintű hiányosságokra tekintettel kell megválasztani, amelyek felszámolására a támogatás törekszik. Például amikor a forráshoz jutás hiánya jelenti a mögöttes problémát, a tagállamoknak általában likviditási támogatás – például hitel vagy garancia – formájában kell támogatást nyújtaniuk (32). Amennyiben arra is szükség van, hogy a kockázatban bizonyos mértékben a vállalkozás is osztozzon, általában a visszafizetendő előleg az előnyben részesítendő támogatási eszköz. A visszafizetendő támogatási eszközöket általában kedvező indikátornak tekintik. |
| --- | --- |

(40)

A támogatási eszközt azon piaci és egyéb jelentős rendszerszintű hiányosságokra tekintettel kell megválasztani, amelyek felszámolására a támogatás törekszik. Például amikor a forráshoz jutás hiánya jelenti a mögöttes problémát, a tagállamoknak általában likviditási támogatás – például hitel vagy garancia – formájában kell támogatást nyújtaniuk (32). Amennyiben arra is szükség van, hogy a kockázatban bizonyos mértékben a vállalkozás is osztozzon, általában a visszafizetendő előleg az előnyben részesítendő támogatási eszköz. A visszafizetendő támogatási eszközöket általában kedvező indikátornak tekintik.

| (41) | A kedvezményezettek versenyszerű, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján történő kiválasztását kedvező indikátornak tekintik. |
| --- | --- |

(41)

A kedvezményezettek versenyszerű, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján történő kiválasztását kedvező indikátornak tekintik.

4.2.   A verseny indokolatlan torzulásainak megelőzése és a mérlegelési teszt

| (42) | A tagállamoknak bizonyítékkal kell alátámasztaniuk, hogy a javasolt támogatási intézkedés megfelelő szakpolitikai eszközként szolgál a projekt célkitűzésének megvalósításához. Nem tekinthető megfelelőnek a támogatási intézkedés, amennyiben ugyanaz az eredmény elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy támogatási eszközökkel. |
| --- | --- |

(42)

A tagállamoknak bizonyítékkal kell alátámasztaniuk, hogy a javasolt támogatási intézkedés megfelelő szakpolitikai eszközként szolgál a projekt célkitűzésének megvalósításához. Nem tekinthető megfelelőnek a támogatási intézkedés, amennyiben ugyanaz az eredmény elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy támogatási eszközökkel.

| (43) | A támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös európai érdekű célkitűzések megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak. |
| --- | --- |

(43)

A támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös európai érdekű célkitűzések megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak.

| (44) | A támogatási intézkedés negatív hatásainak értékelésekor a Bizottság a verseny torzulásainak elemzését a többletkapacitás kockázata mellett arra a várható hatásra összpontosítja, amelyet a támogatás az érintett termékpiacokon – köztük a beszerzési és az értékesítési piacokon – a vállalkozások közötti versenyre gyakorol. |
| --- | --- |

(44)

A támogatási intézkedés negatív hatásainak értékelésekor a Bizottság a verseny torzulásainak elemzését a többletkapacitás kockázata mellett arra a várható hatásra összpontosítja, amelyet a támogatás az érintett termékpiacokon – köztük a beszerzési és az értékesítési piacokon – a vállalkozások közötti versenyre gyakorol.

| (45) | A Bizottság értékeli a piac lezárásának és az erőfölénynek a kockázatát. Az infrastruktúra (33) építését magában foglaló projekteknek meg kell felelniük az infrastruktúrához való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés, valamint a megkülönböztetésmentes árképzés és hálózatüzemeltetés elveinek, beleértve az uniós jogban lefektetett elveket is (34). |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság értékeli a piac lezárásának és az erőfölénynek a kockázatát. Az infrastruktúra (33) építését magában foglaló projekteknek meg kell felelniük az infrastruktúrához való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférés, valamint a megkülönböztetésmentes árképzés és hálózatüzemeltetés elveinek, beleértve az uniós jogban lefektetett elveket is (34).

| (46) | A Bizottság értékeli a kereskedelemre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat, köztük a tagállamok közötti támogatási verseny kockázatát, mely különösen felerősödhet egy adott helyszín kiválasztása kapcsán. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság értékeli a kereskedelemre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat, köztük a tagállamok közötti támogatási verseny kockázatát, mely különösen felerősödhet egy adott helyszín kiválasztása kapcsán.

| (47) | A kereskedelemre gyakorolt lehetséges negatív hatások értékelése során a Bizottság mérlegelni fogja, hogy a támogatás feltétele-e a kedvezményezett termelési tevékenységének vagy bármely más tevékenységének az EGT-megállapodás egy másik Szerződő Féltől a támogatást nyújtó tagállam területére való áthelyezése. Ez a feltétel károsnak tűnne a belső piacra nézve, a kedvezményezett EGT-n belüli eredeti letelepedése szerinti helyen ténylegesen bekövetkező munkahelymegszűnések számától függetlenül is, és valószínűleg nem ellensúlyozná azt semmilyen más kedvező hatás. |
| --- | --- |

(47)

A kereskedelemre gyakorolt lehetséges negatív hatások értékelése során a Bizottság mérlegelni fogja, hogy a támogatás feltétele-e a kedvezményezett termelési tevékenységének vagy bármely más tevékenységének az EGT-megállapodás egy másik Szerződő Féltől a támogatást nyújtó tagállam területére való áthelyezése. Ez a feltétel károsnak tűnne a belső piacra nézve, a kedvezményezett EGT-n belüli eredeti letelepedése szerinti helyen ténylegesen bekövetkező munkahelymegszűnések számától függetlenül is, és valószínűleg nem ellensúlyozná azt semmilyen más kedvező hatás.

4.3.   Átláthatóság

| (48) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a következő információkat közzétegyék a Bizottság Támogatásátláthatósági Moduljában vagy egy átfogó állami támogatási honlapon, nemzeti vagy regionális szinten:






  a) | az egyedi támogatás nyújtásáról szóló határozatnak és végrehajtási rendelkezéseinek a teljes szövege, vagy az azokra mutató hivatkozás; |
| --- | --- | --- |

(48)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a következő információkat közzétegyék a Bizottság Támogatásátláthatósági Moduljában vagy egy átfogó állami támogatási honlapon, nemzeti vagy regionális szinten:

a)

az egyedi támogatás nyújtásáról szóló határozatnak és végrehajtási rendelkezéseinek a teljes szövege, vagy az azokra mutató hivatkozás;

| b) | a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése; |
| --- | --- |

b)

a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése;

| c) | az egyes kedvezményezettek neve és azonosítója, kellően indokolt esetekben, és a Bizottságnak az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról szóló bizottsági közleménnyel (35) összhangban történő jóváhagyásától függően az üzleti titkok és az egyéb bizalmas információk kivételével; |
| --- | --- |

c)

az egyes kedvezményezettek neve és azonosítója, kellően indokolt esetekben, és a Bizottságnak az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról szóló bizottsági közleménnyel (35) összhangban történő jóváhagyásától függően az üzleti titkok és az egyéb bizalmas információk kivételével;

| d) | A támogatási eszköz (36), a támogatástartalom és – amennyiben eltér – a támogatás névértéke, az egyes kedvezményezetteknek nemzeti valutában megítélt teljes összegként kifejezve; |
| --- | --- |

d)

A támogatási eszköz (36), a támogatástartalom és – amennyiben eltér – a támogatás névértéke, az egyes kedvezményezetteknek nemzeti valutában megítélt teljes összegként kifejezve;

| e) | a jóváhagyás időpontja és a közzététel időpontja; |
| --- | --- |

e)

a jóváhagyás időpontja és a közzététel időpontja;

| f) | a kedvezményezett típusa (kkv/nagyvállalat/induló vállalkozás); |
| --- | --- |

f)

a kedvezményezett típusa (kkv/nagyvállalat/induló vállalkozás);

| g) | annak a régiónak a megnevezése NUTS II vagy annál alacsonyabb szinten, ahol a kedvezményezett található; |
| --- | --- |

g)

annak a régiónak a megnevezése NUTS II vagy annál alacsonyabb szinten, ahol a kedvezményezett található;

| h) | az az elsődleges gazdasági ágazat, amelyben a vállalkozás a tevékenységét folytatja (NACE-csoport szinten); |
| --- | --- |

h)

az az elsődleges gazdasági ágazat, amelyben a vállalkozás a tevékenységét folytatja (NACE-csoport szinten);

| i) | a támogatás célja. |
| --- | --- |

i)

a támogatás célja.

| (49) | Az információk közzétételével kapcsolatos követelmény a 100 000 EUR-t meghaladó összegű egyedi támogatások nyújtására alkalmazandó. Ezeket az információkat a támogatás odaítéléséről szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őket őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (37). |
| --- | --- |

(49)

Az információk közzétételével kapcsolatos követelmény a 100 000 EUR-t meghaladó összegű egyedi támogatások nyújtására alkalmazandó. Ezeket az információkat a támogatás odaítéléséről szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őket őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (37).

5.   BEJELENTÉS, JELENTÉSTÉTEL ÉS ALKALMAZÁS

5.1.   Bejelentési kötelezettség

| (50) | A Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoknak minden esetben előzetesen be kell jelenteniük a Bizottságnak a támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékukat, beleértve a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek nyújtandó támogatásokat is. |
| --- | --- |

(50)

A Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoknak minden esetben előzetesen be kell jelenteniük a Bizottságnak a támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékukat, beleértve a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek nyújtandó támogatásokat is.

| (51) | Az egyazon közös európai érdeket szolgáló fontos projektben részt vevő tagállamok felkérést kapnak, hogy lehetőség szerint közös bejelentést nyújtsanak be a Bizottságnak, amely magában foglalja a közös európai érdeket szolgáló fontos projektet leíró és a projekt támogathatóságát alátámasztó közös szöveget is. |
| --- | --- |

(51)

Az egyazon közös európai érdeket szolgáló fontos projektben részt vevő tagállamok felkérést kapnak, hogy lehetőség szerint közös bejelentést nyújtsanak be a Bizottságnak, amely magában foglalja a közös európai érdeket szolgáló fontos projektet leíró és a projekt támogathatóságát alátámasztó közös szöveget is.

5.2.   Utólagos értékelés és jelentéstétel

| (52) | A projekt kivitelezése során rendszeresen jelentéseket kell készíteni. Adott esetben a Bizottság utólagos értékelés elvégzését kérheti. |
| --- | --- |

(52)

A projekt kivitelezése során rendszeresen jelentéseket kell készíteni. Adott esetben a Bizottság utólagos értékelés elvégzését kérheti.

5.3.   Alkalmazás

| (53) | A Bizottság a jelen közleményben foglalt elveket 2022. január 1-jétől fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság a jelen közleményben foglalt elveket 2022. január 1-jétől fogja alkalmazni.

| (54) | Ezeket az elveket fogja alkalmazni minden olyan bejelentett támogatási projektre vonatkozóan, amellyel kapcsolatban 2022. január 1-jén vagy azt követően kell határozatot hoznia, még akkor is, ha a projekteket ezen időpont előtt jelentették be. |
| --- | --- |

(54)

Ezeket az elveket fogja alkalmazni minden olyan bejelentett támogatási projektre vonatkozóan, amellyel kapcsolatban 2022. január 1-jén vagy azt követően kell határozatot hoznia, még akkor is, ha a projekteket ezen időpont előtt jelentették be.

| (55) | A jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló közleménnyel (38) összhangban a Bizottság a be nem jelentett támogatások esetén az e közleményben foglalt elveket alkalmazza akkor, ha a támogatást a 2022. január 1-jén vagy azt követően ítélték oda, és a támogatás odaítélésekor hatályban lévő szabályokat alkalmazza a támogatás odaítélésének minden más esetére. |
| --- | --- |

(55)

A jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló közleménnyel (38) összhangban a Bizottság a be nem jelentett támogatások esetén az e közleményben foglalt elveket alkalmazza akkor, ha a támogatást a 2022. január 1-jén vagy azt követően ítélték oda, és a támogatás odaítélésekor hatályban lévő szabályokat alkalmazza a támogatás odaítélésének minden más esetére.

---

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final, 2019. december 11.

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa digitális jövőjének megtervezése, COM(2020) 67 final, 2020. február 19.

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja, COM(2021), 118 final, 2021. március 9.

(4)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Új európai iparstratégia, COM(2020) 102 final, 2020. március 10.

(5)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése érdekében, COM(2021) 350 final, 2021. május 5.

(6)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai adatstratégia, COM(2020) 66 final, 2020. február 19.

(7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért, COM(2020) 456 final, 2020. május 27.

(8)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért, COM(2020) 103 final, 2020. március 10.

(9)  Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.). Az említett iránymutatás 23. pontjában foglaltak szerint létének fenyegetettsége miatt a nehéz helyzetben lévő vállalkozás nem tekinthető megfelelő eszköznek az egyéb közérdekű politikai célkitűzések elősegítésében mindaddig, amíg életképessége nem biztosítható.

(10)  A Bizottság közleménye – Állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret a gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából (HL C 91 I., 2020.3.20., 1. o.), és a közlemény módosításai.

(11)  Lásd például a C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2000-ben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2000:467) 78. pontját, valamint a C-333/07. sz., Régie Networks kontra Rhone Alpes Bourgogne ügyben 2008-ban hozott ítélet (ECLI:EU:C:2008:764) 94–116. pontját.

(12)  Kutatás-fejlesztés esetén, amennyiben két vagy több projekt nem választható el egyértelműen egymástól, és különösen amikor a technológiai siker valószínűsége az érintett projektek tekintetében nem független egymástól, azok egyetlen projektnek tekintendők.

(13)  A továbbiakban az önálló projektekre és az integrált projektekre egyaránt „projekt”-ként történik hivatkozás.

(14)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai egészségügyi unió kiépítése: az EU határokon át terjedő egészségügyi veszélyekkel szembeni rezilienciájának megerősítése, COM(2020) 724 final, 2020. november 11.

(15)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Új EKT a kutatás és az innováció szolgálatában, COM(2020) 628 final, 2020. szeptember 30.

(16)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv, COM(2020) 98 final, 2020. március 11.

(17)  Kisebb számú, de legalább két tagállam részvétele például akkor lehet indokolt, ha a projekt olyan összekapcsolt kutatási infrastruktúrát, valamint TEN-E és TEN-T projekteket érint, amelyek alapvető transznacionális jelentőséget képviselnek, mivel fizikai összeköttetésben lévő, határokon átnyúló hálózat részét képezik vagy a határokon átnyúló forgalomirányítást, illetve interoperabilitást lehetővé tévő szerepük van; vagy a projektet uniós forrásokból finanszírozzák, amelyekkel kapcsolatban a tagállami együttműködésre vonatkozó jogi rendelkezések kevesebb részt vevő tagállamot írnak elő. A projekteket minden esetben átlátható módon, a 17. ponttal összhangban kell megtervezni.

(18)  Önmagában az a tény, hogy a projekt megvalósításában különböző országok vállalkozásai vesznek részt, vagy valamely kutatási infrastruktúrát később olyan vállalkozások vesznek igénybe, melyeket különböző tagállamokban jegyeztek be, nem elegendő a közös európai érdeket szolgáló fontos projekt minősítéshez. A Bíróság megalapozottnak találta azt a bizottsági megközelítést, melynek értelmében egy projekt a 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában akkor tekinthető közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek, ha transznacionális európai program részeként több tagállam kormánya együttesen támogatja, vagy több tagállam valamely közös kockázattal szembeni együttes fellépése nyomán jön létre. A C-62/87. és 72/87. sz. Exécutif regional wallon és SA Glaverbel kontra Bizottság egyesített ügy [1988], ECLI:EU:C:1988:132., 22. pont.

(19)  A társfinanszírozás értékelése során a Bizottság figyelembe fogja venni bizonyos ágazatok és a kkv-k sajátos helyzetét. Kivételes és kellően indokolt körülmények között a Bizottság úgy ítélheti meg, hogy a támogatás akkor is indokolt, ha a kedvezményezett nem nyújt jelentős társfinanszírozást.

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.). A Tanács által jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő intézkedésekkel azonos intézkedések esetében úgy tekinthető, hogy azok megfelelnek a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek, mivel ezt már ellenőrizték.

(21)  Az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai és más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik a tagállam ellenőrzése alá, nem minősül állami támogatásnak. Az állami támogatás kumulálható egy uniós alapból származó finanszírozással, amennyiben a 35. pontban foglalt feltétel teljesül.

(22)  A tárgyi eszközök és immateriális javak, valamint földterület formájában nyújtott hozzájárulásokat piaci áron kell elszámolni.

(23)  Ebbe adott esetben beletartozhat a technika mindenkori állásának megfelelő helyzethez való fokozatos közelítés, amennyiben a részt vevő projekt egyértelműen és hitelesen törekszik a technika mindenkori állásának megfelelő helyzet elérésére és meghaladására, és leírja, hogy ezt milyen módon fogja elérni.

(24)  A tesztelési szakaszhoz kapcsolódó korlátozott értékesítések, amennyiben azok a konkrét ágazatban szükségesek, (beleértve a minták értékesítését, továbbá a visszajelzésekhez szükséges vagy a tanúsítással kapcsolatos értékesítést) nem tartoznak a „kereskedelmi tevékenység” fogalmába.

(25)  A Bíróság álláspontja értelmében a Bizottság mérlegelési jogkörrel rendelkezik a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek összeegyeztethetőségének értékelése terén. A C-62/87. és 72/87. sz. Exécutif regional wallon és SA Glaverbel kontra Bizottság egyesített ügy [1988], ECLI:EU:C:1988:132., 21. pont.

(26)  A támogatási kérelemnek meg kell előznie a munkák kezdetét, amely a beruházással kapcsolatos építési munkálatok megkezdése, a berendezések megrendelésére vonatkozó első biztos elkötelezettség vagy a beruházást visszafordíthatatlanná tevő egyéb kötelezettségvállalás közül az, amelyikre előbb kerül sor. Nem tekintendő a munkák megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munka, mint az engedélyek beszerzése és az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok készítése.

(27)  Kkv-k projektjei esetében a kontrafaktuális forgatókönyv alternatív projekt hiányát is jelentheti, a 32. pontnak megfelelően.

(28)  Amennyiben a benyújtott információra üzleti titoktartási kötelezettség vonatkozik, akkor azt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 30. cikkének f) pontjával összhangban kell kezelni (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

(29)  Integrált projekt esetében az elszámolható költségeket az egyes projektek szintjén kell részletezni.

(30)  A kkv-k projektjei esetében nem kell visszakövetelési mechanizmust alkalmazni, kivéve kivételes körülmények között, különös tekintettel az ilyen projektekre bejelentett támogatási összegek mérlegelésével.

(31)  Lásd az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 25. cikkét (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

(32)  A garancia formájában nyújtott támogatásnak korlátozott időtartamra kell szólnia, a kölcsönként nyújtott támogatások esetében pedig visszafizetési határidőket kell előírni.

(33)  A kétségek elkerülése érdekében: a kísérleti gyártósorok nem tekintendők infrastruktúrának.

(34)  Energetikai infrastruktúrát magában foglaló projekt esetében a projekt a belső piacra vonatkozó jogszabályok által előírt esetekben díjtétel- és hozzáférési szabályozás, valamint szétválasztási követelmények hatálya alá tartozik.

(35)  C(2003) 4582, HL C 297., 2003.12.9., 6. o.

(36)  Vissza nem térítendő támogatás/Kamattámogatás; Hitel/visszafizetendő előlegek/visszatérítendő hozzájárulás; Garancia; Adókedvezmény vagy adómentesség; Kockázatfinanszírozás; Más. Amennyiben a támogatást több támogatási eszköz révén nyújtják, a támogatási összeget eszközönként kell megadni.

(37)  Ezeket az információkat a támogatás odaítélésétől számított 6 hónapon belül kell közzétenni. Jogellenes támogatások esetén a tagállamoknak a Bizottság vonatkozó határozatától számított 6 hónapon belül gondoskodniuk kell ezen információ utólagos közzétételéről. Az információkat olyan formátumban kell elérhetővé tenni, amely lehetővé teszi az adatok keresését, kivonatolását és az interneten való egyszerű közzétételét, például CSV vagy XML formátumban.

(38)  A Bizottság közleménye a jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról (HL C 119., 2002.5.22., 22. o.).

---

MELLÉKLET

Elszámolható költségek

| a) | Megvalósíthatósági tanulmányok, ideértve az előkészítő műszaki tanulmányokat és a projekt megvalósításához szükséges engedélyek beszerzési költségét. |
| --- | --- |

a)

Megvalósíthatósági tanulmányok, ideértve az előkészítő műszaki tanulmányokat és a projekt megvalósításához szükséges engedélyek beszerzési költségét.

| b) | A projekt mértékéig és időtartamára igénybe vett eszközök és felszerelések (köztük létesítmények és szállítójárművek) költségei. Amennyiben ezeket az eszközök és felszerelések teljes élettartamát nem a projektnél használják fel, csak a projekt élettartamának megfelelő – a szokásos számviteli módszereknek megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek. |
| --- | --- |

b)

A projekt mértékéig és időtartamára igénybe vett eszközök és felszerelések (köztük létesítmények és szállítójárművek) költségei. Amennyiben ezeket az eszközök és felszerelések teljes élettartamát nem a projektnél használják fel, csak a projekt élettartamának megfelelő – a szokásos számviteli módszereknek megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek.

| c) | A projekt mértékéig és időtartamára igénybe vett épületek, infrastruktúra és földterület akvizíciós (vagy építési) költségei. Amennyiben e költségeket nem az értékcsökkenési költségek, hanem a kereskedelmi átvételi érték vagy a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek tekintetében határozzák meg, a földterület, épület vagy infrastruktúra maradványértékét előzetesen vagy utólagosan ki kell vonni a finanszírozási hiányból. |
| --- | --- |

c)

A projekt mértékéig és időtartamára igénybe vett épületek, infrastruktúra és földterület akvizíciós (vagy építési) költségei. Amennyiben e költségeket nem az értékcsökkenési költségek, hanem a kereskedelmi átvételi érték vagy a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek tekintetében határozzák meg, a földterület, épület vagy infrastruktúra maradványértékét előzetesen vagy utólagosan ki kell vonni a finanszírozási hiányból.

| d) | Egyéb anyagok, fogyóeszközök és a projekthez szükséges hasonló termékek költségei. |
| --- | --- |

d)

Egyéb anyagok, fogyóeszközök és a projekthez szükséges hasonló termékek költségei.

| e) | Szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzésével, érvényesítésével és védelmével kapcsolatos költségek. A szerződéses kutatás, ismeretek és a külső forrásokból a piaci feltételeknek megfelelően megvásárolt vagy licencia alapján felhasználható szabadalmak, valamint a tanácsadás és ezzel egyenértékű szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe. |
| --- | --- |

e)

Szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzésével, érvényesítésével és védelmével kapcsolatos költségek. A szerződéses kutatás, ismeretek és a külső forrásokból a piaci feltételeknek megfelelően megvásárolt vagy licencia alapján felhasználható szabadalmak, valamint a tanácsadás és ezzel egyenértékű szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe.

| f) | Közvetlenül a K+F+I tevékenységek – köztük az első ipari hasznosításhoz kapcsolódó K+F+I tevékenységek – vonatkozásában felmerülő személyzeti és igazgatási költségek (ideértve az általános költségeket is), illetve infrastrukturális projekt esetében az infrastruktúra létesítése közben felmerülő költségek. |
| --- | --- |

f)

Közvetlenül a K+F+I tevékenységek – köztük az első ipari hasznosításhoz kapcsolódó K+F+I tevékenységek – vonatkozásában felmerülő személyzeti és igazgatási költségek (ideértve az általános költségeket is), illetve infrastrukturális projekt esetében az infrastruktúra létesítése közben felmerülő költségek.

| g) | Első ipari hasznosításra irányuló projektnek nyújtott támogatás esetén a projekt mértékéig és időtartamában felmerült tőkekiadások és az igazgatási kiadások, amennyiben az ipari hasznosítás olyan K+F+I tevékenység eredménye, amely a projekt sikeres megvalósításának szerves és szükséges része, és maga is jelentős K+F+I komponenst tartalmaz. Az igazgatási kiadásoknak a projekt említett komponenséhez kell kapcsolódniuk. |
| --- | --- |

g)

Első ipari hasznosításra irányuló projektnek nyújtott támogatás esetén a projekt mértékéig és időtartamában felmerült tőkekiadások és az igazgatási kiadások, amennyiben az ipari hasznosítás olyan K+F+I tevékenység eredménye, amely a projekt sikeres megvalósításának szerves és szükséges része, és maga is jelentős K+F+I komponenst tartalmaz. Az igazgatási kiadásoknak a projekt említett komponenséhez kell kapcsolódniuk.

| h) | Indokolt esetben egyéb, a projekt megvalósításához elválaszthatatlanul kapcsolódó költségek is elfogadhatók, a g) pont hatályán kívül eső működési költségek kivételével. |
| --- | --- |

h)

Indokolt esetben egyéb, a projekt megvalósításához elválaszthatatlanul kapcsolódó költségek is elfogadhatók, a g) pont hatályán kívül eső működési költségek kivételével.

---

| 2021.12.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 528/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 528/19

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

IRÁNYMUTATÁSOKAT TARTALMAZÓ felülvizsgált DOKUMENTUM

Az elefántcsont-kereskedelmet szabályozó uniós rendszer

(2021/C 528/03)

Tartalomjegyzék

| 1. | Bevezetés és glosszárium | 20 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Háttér | 20 |
| --- | --- | --- |

2.

| a) | Az elefántcsont-kereskedelmet szabályozó nemzetközi és uniós jogi keretrendszer | 20 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Az elefántcsont EU-n belüli kereskedelmét és újrakivitelét befolyásoló, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós kezdeményezések | 22 |
| --- | --- | --- |

b)

| 3. | A dokumentum státusza | 22 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Az ajánlások indokolása és összefoglalása | 23 |
| --- | --- | --- |

4.

| a) | Az Európai Unióból történő újrakivitel | 23 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Az elefántcsont Unión belüli kereskedelme | 24 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Az EU-ba történő behozatal | 24 |
| --- | --- | --- |

c)

| 5. | Az elefántcsont újrakivitelével kapcsolatos uniós szabályok értelmezésének módja | 24 |
| --- | --- | --- |

5.

| a) | A nyers elefántcsont újrakivitele | 25 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | A megmunkált elefántcsont újrakivitele | 25 |
| --- | --- | --- |

b)

| 6. | Az elefántcsont EU-n belüli kereskedelmével kapcsolatos uniós szabályok értelmezésének módja | 27 |
| --- | --- | --- |

6.

| a) | Különleges iránymutatás a nyers elefántcsont EU-n belüli kereskedelméhez | 27 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Különleges iránymutatás a megmunkált elefántcsont EU-n belüli kereskedelméhez | 28 |
| --- | --- | --- |

b)

| 7. | Az elefántcsont behozatalával kapcsolatos uniós szabályok értelmezésének módja | 29 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Koordináció az uniós tagállamokon belül és között, valamint nem uniós országokkal | 30 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Az elefántcsont-kereskedelmet szabályozó uniós rendszer összefoglalása | 30 |
| --- | --- | --- |

9.

| I. melléklet – A törvényes beszerzést igazoló bizonyíték | 32 |
| --- | --- |

| II. melléklet – Megjelölés, regisztráció és a bizonyítványok kiadására vonatkozó egyéb követelmények | 34 |
| --- | --- |

1.   Bevezetés és glosszárium

Ez az iránymutatásokat tartalmazó dokumentum arra szolgál, hogy értelmezze a 338/97/EK tanácsi rendeletet (1) (az „alaprendelet”) és a 865/2006/EK bizottsági rendeletet (2), amely azt javasolja az uniós tagállamoknak, hogy:

| a) | függesszék fel a nyers elefántcsont (újra)kivitelét és (újra)behozatalát; |
| --- | --- |

a)

függesszék fel a nyers elefántcsont (újra)kivitelét és (újra)behozatalát;

| b) | függesszék fel a nyers elefántcsonttal folytatott Unión belüli kereskedelmet, az 1975 előtti hangszerek és az 1947 előtti nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű antik tárgyak javítását kivéve; |
| --- | --- |

b)

függesszék fel a nyers elefántcsonttal folytatott Unión belüli kereskedelmet, az 1975 előtti hangszerek és az 1947 előtti nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű antik tárgyak javítását kivéve;

| c) | függesszék fel az 1947 utáni megmunkált példányokkal folytatott Unión belüli kereskedelmet, az 1975 előtti hangszereket kivéve; |
| --- | --- |

c)

függesszék fel az 1947 utáni megmunkált példányokkal folytatott Unión belüli kereskedelmet, az 1975 előtti hangszereket kivéve;

| d) | korlátozzák a megmunkált elefántcsont behozatalának és (újra)kivitelének engedélyezését az 1975 előtti hangszerekre és az 1947 előtti nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű antik tárgyak múzeumoknak történő értékesítésére; valamint |
| --- | --- |

d)

korlátozzák a megmunkált elefántcsont behozatalának és (újra)kivitelének engedélyezését az 1975 előtti hangszerekre és az 1947 előtti nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű antik tárgyak múzeumoknak történő értékesítésére; valamint

| e) | gondoskodjanak a fennmaradó engedélyezett kereskedelmét szabályozó uniós jog szigorú értelmezéséről. |
| --- | --- |

e)

gondoskodjanak a fennmaradó engedélyezett kereskedelmét szabályozó uniós jog szigorú értelmezéséről.

Ezt az iránymutatásokat tartalmazó dokumentumot a 865/2006/EK bizottsági rendeletet módosító (EU) 2021/2280 bizottsági rendelettel (3) összefüggésben kell értelmezni.

Ennek az iránymutatásokat tartalmazó dokumentumnak az alkalmazásában a következő kifejezések meghatározott jelentéssel bírnak:

| — | „elefántcsont”: kizárólag az elefántoktól származó elefántcsont, |
| --- | --- |

—

„elefántcsont”: kizárólag az elefántoktól származó elefántcsont,

| — | „1975 előtti hangszer”: olyan hangszer, amely törvényesen megszerzett 1975 előtti elefántcsontot tartalmaz, és amelyet valamely előadóművész használ vagy használt a közelmúltig és ezért nem pusztán dísztárgy. A CITES-egyezmény 1976. február 26. óta alkalmazandó az afrikai elefántokra, 1975. július 1-je óta pedig az ázsiai elefántokra. Az egyszerűség kedvéért ez az iránymutatásokat tartalmazó dokumentum csak a korábbi dátumot (1975) használja referenciaként, |
| --- | --- |

—

„1975 előtti hangszer”: olyan hangszer, amely törvényesen megszerzett 1975 előtti elefántcsontot tartalmaz, és amelyet valamely előadóművész használ vagy használt a közelmúltig és ezért nem pusztán dísztárgy. A CITES-egyezmény 1976. február 26. óta alkalmazandó az afrikai elefántokra, 1975. július 1-je óta pedig az ázsiai elefántokra. Az egyszerűség kedvéért ez az iránymutatásokat tartalmazó dokumentum csak a korábbi dátumot (1975) használja referenciaként,

| — | „1947 előtti antik tárgy”: elefántcsontot tartalmazó olyan tárgy, amely az alaprendelet 2. cikkének w) pontja szerinti „több mint 50 évvel korábban beszerzett, megmunkált példányok” fogalommeghatározásába tartozik, |
| --- | --- |

—

„1947 előtti antik tárgy”: elefántcsontot tartalmazó olyan tárgy, amely az alaprendelet 2. cikkének w) pontja szerinti „több mint 50 évvel korábban beszerzett, megmunkált példányok” fogalommeghatározásába tartozik,

| — | „múzeum”: „olyan, a társadalom és annak fejlődése szolgálatában álló, nyilvános, nonprofit jellegű, állandó intézmény, amely az emberiség és környezete tárgyi és szellemi kulturális örökségének oktatási, tanulmányozási és élvezeti célokra történő megszerzésével, megőrzésével, kutatásával, kiállításával és az azokra vonatkozó tájékoztatással foglalkozik” (4). |
| --- | --- |

—

„múzeum”: „olyan, a társadalom és annak fejlődése szolgálatában álló, nyilvános, nonprofit jellegű, állandó intézmény, amely az emberiség és környezete tárgyi és szellemi kulturális örökségének oktatási, tanulmányozási és élvezeti célokra történő megszerzésével, megőrzésével, kutatásával, kiállításával és az azokra vonatkozó tájékoztatással foglalkozik” (4).

2.   Háttér

a)   
  Az elefántcsont-kereskedelmet szabályozó nemzetközi és uniós jogi keretrendszer

Mind az afrikai elefánt (Loxodonta africana), mind az ázsiai elefánt (Elephas maximus) szerepel a 183 fél, köztük az EU és az összes uniós tagállam által is aláírt, a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményben (CITES).

A jelenlegi CITES szabályozás értelmében a nemzetközi elefántcsont-kereskedelem (5) tilos, amely tilalom alól csak szigorúan korlátozott esetekben van kivétel (azon tárgyak esetében, amelyeket azelőtt vásároltak, hogy a CITES az elefántcsontra vonatkozóan hatályba lépett volna). A CITES-egyezmény azonban a belföldi elefántcsont-kereskedelmet nem szabályozza.

Az EU a CITES-t az alaprendelet és a kapcsolódó bizottsági rendeletek („a vadon élő állatok és növények kereskedelméről szóló uniós rendeletek”) hajtják végre. Az elefántcsont esetében (az alaprendelet A. mellékletében felsorolt egyéb fajokhoz hasonlóan) az EU a CITES-nél szigorúbb kiegészítő intézkedéseket fogadott el.

Ennek eredményeként az EU a vadon élő állatok és növények kereskedelméről szóló uniós rendeletekkel szigorúan szabályozza az elefántcsont-kereskedelmet. Általánosságban véve tilos elefántcsontot az EU-ba behozni, onnan kivinni, illetve elefántcsonttal az EU-n belül kereskedni.

A nemzeti hatóságok azonban az alábbi feltételek mellett engedélyezhetik a kereskedelmi célú elefántcsont-kereskedelmet:

| — | az újrakivitel azon elefántcsont példányok esetében engedélyezett, amelyek beszerzése azelőtt történt, hogy a CITES rájuk vonatkozó előírásai hatályba léptek volna, azaz 1976. február 26. előtt az afrikai elefánt esetében, és 1975. július 1. előtt az ázsiai elefánt esetében, |
| --- | --- |

—

az újrakivitel azon elefántcsont példányok esetében engedélyezett, amelyek beszerzése azelőtt történt, hogy a CITES rájuk vonatkozó előírásai hatályba léptek volna, azaz 1976. február 26. előtt az afrikai elefánt esetében, és 1975. július 1. előtt az ázsiai elefánt esetében,

| — | az EU-n belüli kereskedelem azon elefántcsonttárgyak esetében engedélyezett, amelyeket azelőtt hoztak be az EU-ba, hogy az elefántfajok bekerültek volna a CITES I. függelékébe (1990. január 18. az afrikai elefánt esetében, illetve 1975. július 1. az ázsiai elefánt esetében) (6), amennyiben a fentieket igazoló bizonyítványt állított ki az az EU-tagállam, amelyikben a tárgyat elsőként értékesítésre kínálják, |
| --- | --- |

—

az EU-n belüli kereskedelem azon elefántcsonttárgyak esetében engedélyezett, amelyeket azelőtt hoztak be az EU-ba, hogy az elefántfajok bekerültek volna a CITES I. függelékébe (1990. január 18. az afrikai elefánt esetében, illetve 1975. július 1. az ázsiai elefánt esetében) (6), amennyiben a fentieket igazoló bizonyítványt állított ki az az EU-tagállam, amelyikben a tárgyat elsőként értékesítésre kínálják,

| — | az 1947 előtti tárgyak behozatala, valamint az 1975 előtt jogszerűen megszerzett, az EU-ba már korábban jogszerűen behozott tárgyak behozatala engedélyezett. |
| --- | --- |

—

az 1947 előtti tárgyak behozatala, valamint az 1975 előtt jogszerűen megszerzett, az EU-ba már korábban jogszerűen behozott tárgyak behozatala engedélyezett.

Az elefánt-orvvadászat és az illegális elefántcsont-kereskedelem szintje az ázsiai kereslet miatt továbbra is veszélyesen magas

Az elefánt-orvvadászat a közelmúltban minden eddiginél magasabb szintet ért el, ami az afrikai elefánt populációinak általános csökkenéséhez vezetett (7).

Az elefántok illegális vadászatának ellenőrzésére létrehozott CITES-program (Monitoring the Illegal Killing of Elephants – MIKE) (8) szerint az illegálisan megölt elefántok aránya (Proportion of Illegally Killed Elephants – PIKE) 2006-tól kezdődően folyamatos növekedést mutatott, 2011-ben tetőzött, majd 2011 és 2019 között csökkenő tendencia jellemezte. Ez arra enged következtetni, hogy az orvvadászat szintje csökkenni kezd, azonban azt alaposan meg kell vizsgálni, hogy ez tartósnak bizonyul-e. Azt is fel kell ismerni, hogy az illegális elefántcsont-kereskedelem csökkenése az afrikai elefántpopulációk általános csökkenésével összefüggésben következik be (9). Míg a PIKE becslései az elefánt-orvvadászat 2011 óta tartó általános csökkenését mutatják Afrikában, jelentős regionális különbségek állnak fenn, és az afrikai elefántok orvvadászatának általános szintje továbbra is aggodalomra ad okot.

Az illegális elefántcsont-kereskedelem szintje továbbra is hasonlóképpen magas, bár az elefántcsont ára a vadon élő állatokkal kapcsolatos bűnözésről szóló 2020. évi világjelentés (2020 World Wildlife Crime Report) szerint folyamatosan csökken (10). Az Elefántkereskedelmi Információs Rendszer (ETIS) (11) jelentése szerint 2012 és 2017 között világszerte mintegy 280 tonna elefántcsontot jelentettek mintegy 8 000 elefántcsont-lefoglalási ügy kapcsán. Az ETIS adatai azt is mutatják, hogy növekszik a kínaiak által végrehajtott elefántcsont-feldolgozási műveletek száma Afrikában, melyek célja a termékek kivitele az ázsiai piacokra (12) – 2017-ben négy afrikai országból legalább 24 esetben szállítottak összesen 1,11 tonna megmunkált elefántcsontot Afrikából Ázsiába (13). Az ilyen jelentős mennyiségű elefántcsont-szállítmányok mozgása a nemzetközi szervezett bűnözői hálózatok egyre nagyobb arányú részvételére utal.

A nemzetközi válasz

Az elefánt-orvvadászat és az illegális elefántcsont-kereskedelem jelentette kihívásra válaszul a nemzetközi közösség számos kötelezettségvállalást fogadott el az ENSZ közgyűlésének és környezetvédelmi közgyűlésének állásfoglalásai formájában, valamint több magas szintű konferencián.

2016 októberében a CITES tagjainak 17. konferenciáján (CoP17) intézkedéssorozatot fogadtak el, amelynek célja az elefánt-orvvadászattal és az illegális elefántcsont-kereskedelemmel szembeni szabályok érvényre juttatásának javítása, az illegális elefántcsont iránti kereslet csökkentése, valamint a belföldi piacokon jelen lévő elefántcsont törvényességének szigorúbb vizsgálata. Az elefántpéldányok kereskedelméről szóló 10.10 (Rev. CoP18) számú CITES-állásfoglalás sürgeti a feleket, hogy vezessenek be átfogó belső jogalkotói, szabályozói, végrehajtási és egyéb intézkedéseket az elefántcsont-kereskedelemre/belső piacokra vonatkozóan. Az állásfoglalás azt is javasolja, hogy „minden olyan fél és külső fél, amelynek a joghatósága alatt van olyan törvényesen működő belföldi piac, amely hozzájárul az orvvadászathoz vagy az illegális kereskedelemhez, tegyen meg minden szükséges jogalkotói, szabályozói és végrehajtási intézkedést, hogy a lehető leghamarabb bezárja azon belföldi piacait, ahol nyers és megmunkált elefántcsont kereskedelme folyik”, továbbá elismeri, hogy „a bezárás alól egyes elemek szűk köre számára mentességet lehet biztosítani; e mentességek azonban nem járulhatnak hozzá az orvvadászathoz vagy az illegális kereskedelemhez”.

Az EU-t – a többi szerződő félhez hasonlóan – szintén felkérik, hogy tegyen jelentést az Állandó Bizottságnak és az egyezmény tagjai konferenciájának azokról az intézkedésekről, amelyeket annak érdekében tett, hogy belföldi piaca ne járuljon hozzá az orvvadászat és az illegális kereskedelem jelenlegi szintjéhez.

Csökkent az EU-ból kiinduló törvényes elefántcsont-kereskedelem

A nyers és megmunkált elefántcsontnak az alaprendelettel összhangban történő kereskedelmi újrakivitele („törvényes újrakivitel”) 2015-ig jelentős mértékben nőtt.

Az iránymutatásokat tartalmazó dokumentum előző változatának (14) 2017. júliusi elfogadása óta felfüggesztették a nyers elefántcsont újrakivitelét, ami az elefántcsontagyar újrakivitelének csökkenéséhez vezetett már a tilalom hatálybalépése előtt (420 újra kivitt agyar 2016-ban, 101 2017-ben).

A törvényesen megmunkált elefántcsont kereskedelmi újrakivitele szintén visszaesett 2016 óta. Az EU-tagállamok által évente kiadott újrakiviteli bizonyítványok átlagos száma a 2012–2015-ös időszak 470 körüli értékéről a 2016–2018-as időszakra 280-ra csökkent.

b)   
  Az elefántcsont EU-n belüli kereskedelmét és újrakivitelét befolyásoló, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós kezdeményezések

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési tervről szóló közlemény (15) felhívta az EU-t és tagállamait, hogy alkalmazzanak átfogó stratégiát a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen (16). A közlemény kifejezetten előírja (a 2. intézkedés keretében: „Az EU-n belüli és az EU-ból kiinduló elefántcsont-kereskedelem további korlátozása”), hogy az Európai Bizottságnak 2016 végéig iránymutatást kell kiadnia „az uniós szabályok egységes értelmezésének biztosítása érdekében azzal a céllal, hogy felfüggesztésre kerüljön a CITES létrehozása előtt forgalomba hozott nyers elefántcsont exportja, és garantált legyen, hogy kizárólag a legális antik elefántcsont tárgyakkal kereskedjenek az EU-ban”. Az Európai Unió Tanácsa az említett közleménnyel kapcsolatos 2016. júniusi következtetéseiben sürgette „a tagállamokat, hogy az uniós iránymutatások alapján ne adjanak ki kiviteli vagy újrakiviteli okmányt a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény létrehozása előtt forgalomba hozott nyers elefántcsontra, és vizsgálják meg további intézkedések bevezetésének lehetőségét az elefántcsont-kereskedelem beszüntetése érdekében”.

A Bizottság 2017 májusában iránymutatásokat tartalmazó dokumentumot fogadott el a fenti felszólításokra adott válaszként. Ez az iránymutatásokat tartalmazó dokumentum naprakésszé teszi a 2017. évi változatot, valamint annak helyébe lép, és választ ad a 2030-ra szóló uniós biodiverzitási stratégiában az elefántcsont-kereskedelem uniós szabályainak további szigorítására vonatkozó bizottsági kötelezettségvállalásra (17).

3.   A dokumentum státusza

A jelen iránymutatásokat tartalmazó dokumentum megvitatása és kidolgozása a tagállamok képviselőinek közreműködésével történt, akik az Illetékes CITES-igazgatási hatóságok szakértőinek csoportja (a „szakértői csoport”) keretében gyűltek össze.

Célja az, hogy segítséget nyújtson az állampolgároknak, a vállalkozásoknak és a nemzeti hatóságoknak az alaprendelet, valamint a kapcsolódó bizottsági rendeletek alkalmazását illetően. Nem helyettesíti, nem egészíti ki és nem módosítja az alaprendelet és a végrehajtási rendeletek szabályait; továbbá nem vehető figyelembe ettől a jogszabálytól különállóan, hanem azzal együttesen alkalmazandó. Az EU jogának hiteles értelmezése az Európai Unió Bírósága kizárólagos hatáskörébe tartozik.

Jelen iránymutatásokat tartalmazó dokumentum elektronikus változatát a Bizottság, valamint esetlegesen az EU tagállamai is közzéteszik.

Az e dokumentumban foglalt ajánlások címzettjei a tagállamok, és az elővigyázatosság elvének megfelelően mindaddig érvényben maradnak, amíg fel nem merülnek olyan meggyőző, új tudományos bizonyítékok, amelyek indokolttá tennék jelen iránymutatásokat tartalmazó dokumentumnak a szakértői csoporttal egyeztetésben végzett felülvizsgálatát.

4.   Az ajánlások indokolása és összefoglalása

Az elefánt-orvvadászat és az illegális elefántcsont-kereskedelem egyik legfontosabb hajtóerejét az jelenti, hogy Ázsiában folyamatosan magas a kereslet az elefántcsont iránt. A legfrissebb elemzések (MIKE és ETIS, lásd: 2. szakasz a) pontja) az orvvadászat szintjének kismértékű csökkenését mutatták. Ennek ellenére az orvvadászat áldozatául esett elefántok száma továbbra is meghaladja a fenntartható szintet sok afrikai populáció esetében.

Noha az ETIS jelentéseiben az uniós tagállamok egyikét sem azonosították olyan országként, amely érintett az illegális elefántcsont-kereskedelemben, az EU-nak továbbra is csökkentenie kell az elefántcsont iránti kereslethez való hozzájárulás kockázatát.

Ezen iránymutatásokat tartalmazó dokumentum célja, hogy tovább korlátozza a potenciálisan magasabb kockázatú tárgyak kereskedelmét és a kereskedelem bizonyos típusait, továbbra is lehetővé téve eközben az alacsony kockázatú tárgyak korlátozott és megfelelően ellenőrzött kereskedelmét. A dokumentum az EU-n belüli belföldi elefántcsont-kereskedelemre vonatkozó szabályok végrehajtásában alkalmazott elővigyázatossági megközelítésen alapul. Ott, ahol nagyobb a kockázata annak, hogy a kereskedelem hozzájárul az elefántcsont iránti kereslethez, illetve az illegális elefántcsont-kereskedelemhez, korlátozásokat alkalmaznak. Ezért bizonyos korlátozott tárgytípusoknak – amelyek esetében az elefántcsont iránti kereslethez vagy az illegális elefánt-orvvadászathoz való hozzájárulás kockázata alacsony vagy elhanyagolható – az Európai Unión belüli kereskedelme engedélyek mellett továbbra is folytatódhat. A dokumentum célja továbbá, hogy segítse az állampolgárokat és a vállalkozásokat a szabályok jobb megértésében és betartásában, és hogy lehetővé tegye a hatékonyabb végrehajtást.

A következő szakaszok az elefántcsont EU-ból történő újrakivitelével (5. szakasz), az elefántcsont EU-n belüli kereskedelmével (6. szakasz) és az EU-n kívülről érkező behozatalával (7. szakasz), valamint a koordináció kérdéseivel (8. szakasz) foglalkoznak.

E szakasz további része kiegészítő indoklásokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy miért van szükség fellépésre a felsorolt kereskedelmi folyamatok mindegyike terén, továbbá összefoglalja az ajánlásokat a tagállamok számára. A záró 9. szakasz táblázatos formában tömörebb összefoglalót tartalmaz.

a)   
  Az Európai Unióból történő újrakivitel

Világszerte a nemzetközi illegális kereskedelembe kerülő elefántcsont legnagyobb része nyers elefántcsont (18). Ezt támasztják alá a CITES tagjai által az ETIS-nek szolgáltatott adatok, amelyek azt mutatják, hogy világszerte a lefoglalt elefántcsont legnagyobb részét az illegális eredetű nyers elefántcsont teszi ki.

A nyers elefántcsont főleg agyarakat jelent, amelyeket nehéz megkülönböztetni egymástól. Bár a törvényes eredetű agyarak csak akkor hozhatók forgalomba, ha meg vannak jelölve, annak a kockázata, hogy a törvényes újrakivitel elleplezi az illegális kereskedelmet, a nyers elefántcsont esetében nagyobb, mint a megmunkált elefántcsont esetében.

A nyers elefántcsont EU-ból való újrakivitelének felfüggesztése biztosítja, hogy a törvényes eredetű agyarak ne keveredjenek a törvénytelen eredetű elefántcsonttal, és segít a célországoknak abban, hogy végrehajtsák az elefántcsont iránti kereslet csökkentésére irányuló intézkedéseiket, ami fontos lépést jelent az illegális elefántcsont-kereskedelem és az elefánt-orvvadászat felszámolásában. Ez indokolja a nyers elefántcsont kereskedelmi újrakivitelének tényleges betiltását, amely 2017 júliusa óta van érvényben (lásd az 5. szakasz a) pontját).

Mivel vannak arra utaló jelek, hogy a megmunkált tárgyak is egyre nagyobb arányban jelennek meg a nemzetközi illegális elefántcsont-kereskedelemben (19), további korlátozásokat kell bevezetni a megmunkált elefántcsont újrakivitelére. Bár nincs jele annak, hogy az EU-ban bármilyen törvényes tevékenység hozzájárulna az orvvadászathoz és az illegális kereskedelemhez, az EU elkötelezett amellett, hogy a lehető legkisebbre csökkentse annak kockázatát, hogy az EU-ból kiinduló bármely nemzetközi kereskedelem fokozza az elefántcsont iránti keresletet, és ezzel az elefánt-orvvadászatot ezen igény kielégítésére ösztönözze.

Ezért a Bizottság ajánlása, hogy a megmunkált elefántcsont példányok újrakiviteli bizonyítványainak kiadását szintén fel kell függeszteni, kivéve az 1975 előtti hangszerek és a múzeumoknak értékesített, nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű, 1947 előtti antik tárgyak esetében (az e kivételekkel kapcsolatos részleteket lásd az 5. szakasz b) pontjában). Ezek a kivételek olyan tárgyakra vonatkoznak, amelyeknek az értéke nem kapcsolódik a bennük található elefántcsonthoz. Ráadásul az ajánlott ellenőrzések mellett nagyon valószínűtlen, hogy ezek a kivételek hozzájárulnak az elefántok orvvadászatához vagy az elefántcsont illegális kereskedelméhez, miközben hozzájárulnak a fontos művészeti, kulturális vagy történelmi értékek megőrzéséhez.

b)   
  Az elefántcsont Unión belüli kereskedelme

Az Európai Unió feladata, hogy gondoskodjon az elefántcsont EU-n belüli kereskedelmi használatának szigorú ellenőrzéséről és szabályozásáról, a CITES konf. 10.10 (Rev. CoP18) számú állásfoglalásának és az alaprendeletnek megfelelően.

Azóta, hogy a CITES 1989-ben hozott döntésével betiltotta a nemzetközi elefántcsont-kereskedelmet, Európában jelentősen visszaesett az elefántcsont iránti kereslet. A CITES az uniós tagállamokat nem úgy tartja számon, hogy azok a törvénytelen eredetű elefántcsont fontos célpiacai vagy tranzitországai lennének. Az EU-n belüli kereskedelem nagy részét az 1947 előtti antik tárgyak teszik ki.

Volt azonban már példa az elefántcsont tárgyak EU-n belüli illegális kereskedelmére. A nyers elefántcsont kereskedelme magasabb kockázatot jelent az illegális elefántcsont-kereskedelem szempontjából, mint a megmunkált elefántcsont példányok kereskedelme. Ez indokolja a nyers elefántcsont EU-n belüli kereskedelmére vonatkozó bizonyítványok kiadásának felfüggesztését, kivéve az 1975 előtti hangszerek vagy a múzeumok vagy közintézmények birtokában lévő, nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű 1947 előtti antik tárgyak javítása céljára.

A Bizottság ajánlásában továbbá az 1947 után megszerzett megmunkált példányokra – az 1975 előtti hangszereket kivéve – vonatkozó bizonyítványok kiadásának felfüggesztését javasolja. Ez a megmunkált tárgyak Unión belüli kereskedelmét az 1947 előtti antik tárgyakra és az 1975 előtti hangszerekre korlátozza.

A megmunkált tárgyakra alkalmazandó eltérő rendszert az indokolja, hogy az ilyen termékek Unión belüli kereskedelme esetében az illegális elefántcsont-kereskedelem alacsonyabb kockázatát állapították meg a nyers elefántcsont-kereskedelemhez és általában az EU külső kereskedelméhez képest, különösen, ha 1947 előtti antik tárgyakról vagy 1975 előtti hangszerekről van szó. Rendkívül valószínűtlen, hogy az 1947 előtti antik tárgyak vagy az 1975 előtti hangszerek Unión belüli kereskedelme hozzájárulna az illegális elefántcsont-kereskedelemhez vagy az illegális elefántcsont iránti kereslethez, tekintettel arra is, hogy ezek fennmaradó kereskedelme szigorú ellenőrzés alá fog esni. Ezért az 1947 előtti antik tárgyakkal és az 1975 előtti hangszerekkel továbbra is lehet kereskedni az EU-n belül, de ehhez bizonyítvány kiadására van szükség.

c)   
  Az EU-ba történő behozatal

Az elefántcsont EU-n kívülről érkező behozatala szigorúan szabályozott. A kereskedelmi behozatal tilos, kivéve az 1947 előtti antik tárgyakat vagy a CITES létrehozása előtt az EU-ba már korábban jogszerűen behozott tárgyak újrabehozatalát (lásd a 7. szakaszt).

Az elmúlt években az EU-ba irányuló kereskedelmi behozatal szintje nagyon alacsony volt.

Míg a megmunkált példányok behozatala tekintetében továbbra is fennáll az elefántcsont iránti kereslet fellendülésének, illetve az orvvadászathoz vagy általában az illegális kereskedelemhez való hozzájárulásnak bizonyos kockázata, rendkívül valószínűtlen, hogy az 1975 előtti hangszerek és a múzeumoknak értékesített, nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű, 1947 előtti antik tárgyak ilyen kockázatot jelentenek.

Az EU-n belüli kereskedelemre és az újrakivitelre javasolt szabályokkal való összhang javítása érdekében a Bizottság ajánlása az alábbiak felfüggesztése:

| — | nyers elefántcsontra vonatkozó beviteli és újrabeviteli engedélyek kiadása, |
| --- | --- |

—

nyers elefántcsontra vonatkozó beviteli és újrabeviteli engedélyek kiadása,

| — | megmunkált elefántcsont példányokra vonatkozó beviteli és újrabeviteli engedélyek kiadása, az 1975 előtti hangszerekre és a múzeumoknak értékesített, nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű, 1947 előtti antik tárgyakra vonatkozóakat kivéve (a kivételek alkalmazásának feltételeivel kapcsolatos további részletekért lásd a 7. szakaszt). |
| --- | --- |

—

megmunkált elefántcsont példányokra vonatkozó beviteli és újrabeviteli engedélyek kiadása, az 1975 előtti hangszerekre és a múzeumoknak értékesített, nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű, 1947 előtti antik tárgyakra vonatkozóakat kivéve (a kivételek alkalmazásának feltételeivel kapcsolatos további részletekért lásd a 7. szakaszt).

5.   Az elefántcsont újrakivitelével kapcsolatos uniós szabályok értelmezésének módja

Az azon elefántcsont példányok újrakivitelére vonatkozó szabályok, amelyek beszerzése a CITES rájuk vonatkozó előírásainak hatálybalépése előtt történt, az alaprendelet 5. cikkében vannak lefektetve.

Az 5. cikk (2) bekezdésének d) pontja értelmében az A. mellékletben felsorolt fajok újrakivitelére vonatkozó kérelem elbírálásakor az igazgatási hatóságoknak „az illetékes tudományos testülettel folytatott konzultáció után meg kell bizonyosodniuk arról, hogy a fajok megőrzésével kapcsolatban semmiféle más ok nem áll fenn, amely a kiviteli engedély kiadása ellen szólna”.

Ezt a követelményt a 2. szakaszban leírt körülmények fényében, valamint az elefántcsont nemzetközi kereskedelmével kapcsolatos jellegzetességek figyelembevételével kell értelmezni mind a nyers, mind a megmunkált tárgyak esetében.

a)   
  A nyers elefántcsont újrakivitele

A Bizottság azt javasolja, hogy a tagállamok vegyék fontolóra, hogy vannak rendkívül fontos, az elefántfajok megőrzésére vonatkozó tényezők, amelyek a nyers elefántcsonttal kapcsolatos újrakiviteli bizonyítványok kiadása ellen szólnak.

Ennek megfelelően, az alaprendelettel összhangban a Bizottság azt javasolja a tagállamoknak, hogy ahogyan 2017. július 1-je óta, továbbra se adjanak ki nyers elefántcsontra újrakiviteli bizonyítványt, kivéve azokat a kivételes eseteket, amelyekben a tagállam illetékes igazgatási hatósága megbizonyosodott arról, hogy az illető tárgy:

| 1. | kulturális javak jó hírű intézetek (pl. múzeumok) közötti valódi cseréjének képezi részét; vagy |
| --- | --- |

1.

kulturális javak jó hírű intézetek (pl. múzeumok) közötti valódi cseréjének képezi részét; vagy

| 2. | egy család költözése keretében helyet változtató örökség; vagy |
| --- | --- |

2.

egy család költözése keretében helyet változtató örökség; vagy

| 3. | végrehajtási, tudományos vagy oktatási célból kerül másik helyre. |
| --- | --- |

3.

végrehajtási, tudományos vagy oktatási célból kerül másik helyre.

A fenti kivételes esetekben javasolt, hogy az igazgatási hatóságok kövessék a jelen dokumentum iránymutatását a példány törvényes eredetét megfelelően igazoló bizonyíték beszerzésére (a jelen dokumentum I. melléklete), a megjelölésre (II. melléklet), és adott esetben a más tagállamokkal és harmadik országokkal való együttműködésre (8. szakasz) vonatkozóan.

b)   
  A megmunkált elefántcsont újrakivitele

A nyers elefántcsonttal szemben a megmunkált elefántcsont számos különböző típusú példányt foglal magában. Olyan elemek is ide tartoznak, amelyek évtizedek óta legálisan vannak forgalomban (például hangszerek vagy antik tárgyak).

A Bizottság azt javasolja a tagállamoknak, hogy jelen iránymutatásokat tartalmazó dokumentum közzétételének napjától ne állítsanak ki újrakiviteli bizonyítványokat a megmunkált példányokkal való kereskedelemhez.

A kereskedelem kivételesen engedélyezhető, amennyiben a tagállam illetékes igazgatási hatósága megbizonyosodott arról, hogy:

| — | az illető tárgy 1975 előtti hangszer, vagy |
| --- | --- |

—

az illető tárgy 1975 előtti hangszer, vagy

| — | az illető tárgy múzeumnak értékesített 1947 előtti antik tárgy, és a kulturális örökségért felelős illetékes hatóság (például az illetékes minisztérium) megerősíti annak nagy kulturális, művészeti és történelmi jelentőségét és támogatja az ügyletet. |
| --- | --- |

—

az illető tárgy múzeumnak értékesített 1947 előtti antik tárgy, és a kulturális örökségért felelős illetékes hatóság (például az illetékes minisztérium) megerősíti annak nagy kulturális, művészeti és történelmi jelentőségét és támogatja az ügyletet.

Az uniós tagállamok kötelesek rendkívül szigorúan ellenőrizni az ilyen tárgyak újrakivitelére vonatkozó kérelmeket, annak biztosítása érdekében, hogy csak akkor adják át a megfelelő dokumentumokat, ha teljesülnek az uniós jogban lefektetett, az elefántcsont törvényes eredetét garantáló feltételek.

A kereskedelmi újrakivitel alóli fent leírt mentesség mellett az igazgatási hatóságok abban az esetben is kiadhatnak újrakiviteli bizonyítványt, ha megbizonyosodtak arról, hogy az illető tárgy:

| 1. | kulturális javak jó hírű intézetek (pl. múzeumok) közötti valódi cseréjének képezi részét; vagy |
| --- | --- |

1.

kulturális javak jó hírű intézetek (pl. múzeumok) közötti valódi cseréjének képezi részét; vagy

| 2. | egy család költözése keretében helyet változtató örökség; vagy |
| --- | --- |

2.

egy család költözése keretében helyet változtató örökség; vagy

| 3. | végrehajtási, tudományos vagy oktatási célból kerül másik helyre. |
| --- | --- |

3.

végrehajtási, tudományos vagy oktatási célból kerül másik helyre.

Javasoljuk, hogy az újrakiviteli bizonyítványok fenti kivételek esetében történő kibocsátásának feltételeit értelmezzék szigorúan.

Konkrétabban, a kereskedelmi vagy egyéb célú újrakivitel iránti kérelem elbírálásakor a tagállamoknak a következő szempontokat javasolt megfontolniuk:

| — | Annak értékelésekor, hogy a példány megfelel-e az „1975 előtti hangszer” fogalommeghatározásának, a tulajdonosnak bizonyítania kell, hogy a tárgyat valamely előadóművész hangszerként használja vagy használta a közelmúltig és ezért nem pusztán elefántcsontot tartalmazó dísztárgy. |
| --- | --- |

—

Annak értékelésekor, hogy a példány megfelel-e az „1975 előtti hangszer” fogalommeghatározásának, a tulajdonosnak bizonyítania kell, hogy a tárgyat valamely előadóművész hangszerként használja vagy használta a közelmúltig és ezért nem pusztán elefántcsontot tartalmazó dísztárgy.

| — | Annak értékelésekor, hogy egy 1947 előtti antik tárgy rendeltetési helye múzeumnak tekinthető-e, figyelembe vehető, ha az intézmény tagja a Múzeumok Nemzetközi Tanácsának (ICOM) vagy hasonló szervezetnek. |
| --- | --- |

—

Annak értékelésekor, hogy egy 1947 előtti antik tárgy rendeltetési helye múzeumnak tekinthető-e, figyelembe vehető, ha az intézmény tagja a Múzeumok Nemzetközi Tanácsának (ICOM) vagy hasonló szervezetnek.

| — | Ha a tárgyat nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű, 1947 előtti antik tárgyként írják le, bizonyítani kell, hogy a tárgy megfelel a „több mint 50 éve beszerzett, megmunkált tárgy” feltételeinek. Az „Iránymutatás a megmunkált példányokhoz a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmét szabályozó uniós rendeletek alapján” (20) dokumentum e tekintetben egyértelmű utasításokat tartalmaz. A kulturális örökségért felelős hatóságnak (például az illetékes minisztériumnak) kifejezetten meg kell erősítenie a tárgy nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségét, és támogatnia kell az ügyletet, a múzeumnak történő értékesítés engedélyezésének előfeltételeként. Figyelembe vehetők olyan megfontolások, mint a fontos kulturális tárgyak származási országukba való visszaszállítása. |
| --- | --- |

—

Ha a tárgyat nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű, 1947 előtti antik tárgyként írják le, bizonyítani kell, hogy a tárgy megfelel a „több mint 50 éve beszerzett, megmunkált tárgy” feltételeinek. Az „Iránymutatás a megmunkált példányokhoz a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmét szabályozó uniós rendeletek alapján” (20) dokumentum e tekintetben egyértelmű utasításokat tartalmaz. A kulturális örökségért felelős hatóságnak (például az illetékes minisztériumnak) kifejezetten meg kell erősítenie a tárgy nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségét, és támogatnia kell az ügyletet, a múzeumnak történő értékesítés engedélyezésének előfeltételeként. Figyelembe vehetők olyan megfontolások, mint a fontos kulturális tárgyak származási országukba való visszaszállítása.

| — | Bizonyítékokra, például számlára – vagy más dokumentumra, például a kort és az árat részletező szakértői értékelésre –, valamint a tárgy részletes leírására és a tárgyról készült képekre van szükség annak igazolására, hogy a tárgy belső értékkel rendelkezik, amely nem kapcsolódik ahhoz az elefántcsonthoz, amelyet tartalmaz. |
| --- | --- |

—

Bizonyítékokra, például számlára – vagy más dokumentumra, például a kort és az árat részletező szakértői értékelésre –, valamint a tárgy részletes leírására és a tárgyról készült képekre van szükség annak igazolására, hogy a tárgy belső értékkel rendelkezik, amely nem kapcsolódik ahhoz az elefántcsonthoz, amelyet tartalmaz.

| — | Az értékelés részét kell képezze az eladó és a vevő személyazonosságának megállapítása. Az eladó személye bizonyos esetekben további információkkal szolgálhat a tárgyról. Figyelembe kell venni a célországot, valamint a vevő személyét is. |
| --- | --- |

—

Az értékelés részét kell képezze az eladó és a vevő személyazonosságának megállapítása. Az eladó személye bizonyos esetekben további információkkal szolgálhat a tárgyról. Figyelembe kell venni a célországot, valamint a vevő személyét is.

| — | Az ETIS által az illegális elefántcsont-kereskedelemben részt vevő országként meghatározott célországba történő újrakivitel iránti kérelmek szigorúbb ellenőrzést igényelnek, mint más célországokra irányuló kérelmek. Kerülni kell a Nemzeti Elefántcsont Akcióterv folyamatban (21) részt vevő felek felé irányuló újrakiviteleket. |
| --- | --- |

—

Az ETIS által az illegális elefántcsont-kereskedelemben részt vevő országként meghatározott célországba történő újrakivitel iránti kérelmek szigorúbb ellenőrzést igényelnek, mint más célországokra irányuló kérelmek. Kerülni kell a Nemzeti Elefántcsont Akcióterv folyamatban (21) részt vevő felek felé irányuló újrakiviteleket.

| — | Általánosságban a vevő személyazonossága további biztosítékot jelenthet arra nézve, hogy a tranzakcióra a példány belső értéke miatt kerül sor (pl. múzeumok, jó hírű gyűjtők, zenészek vagy hasonló vevők). |
| --- | --- |

—

Általánosságban a vevő személyazonossága további biztosítékot jelenthet arra nézve, hogy a tranzakcióra a példány belső értéke miatt kerül sor (pl. múzeumok, jó hírű gyűjtők, zenészek vagy hasonló vevők).

A kérelmező feladata annak bizonyítása, hogy a tárgy a fent leírt kivételek hatálya alá tartozik. Ha a kérelmező nem tud elegendő bizonyítékot szolgáltatni a tagállami hatóság megelégedésére, és továbbra is kétségek állnak fenn, nem lehet az igazolást kiadni.

Ha a bizonyítvány kiadásra kerül, akkor olyan részletességgel kell leírnia az 1975 előtti hangszert vagy az 1947 előtti antik tárgyat, hogy a bizonyítványt csak az érintett példányhoz lehessen használni. Emellett, ha a jogszabályok lehetővé teszik, a tagállamok összevethetik, ellenőrizhetik és nyilvántartásba vehetik a kérelmező, és ha lehetséges, a vásárló személyazonosságát.

Az újrakiviteli bizonyítvány kérelmezőjének különösen fontos azt bizonyítani, hogy a hangszer 1975 előtti törvényes elefántcsont felhasználásával készült vagy 1947 előtti antik tárgy, továbbá hogy a megszerzése jogszerűen történt. A kérelmező ezt a tárgy EU-n belüli bizonyítványának benyújtásával teheti meg, amely igazolja a beszerzés törvényességét, és általában adatokat is közöl a példány életkorával kapcsolatban. Előfordulhat, hogy a kérelmező nem rendelkezik bizonyítvánnyal: lehet, hogy soha nem kérelmezett ilyet, vagy a tárgy korábban a „több mint 50 éve beszerzett, megmunkált tárgyak” tanúsítási követelménye alóli mentesség hatálya alá tartozott. Ilyen esetekben a kérelmezőnek igazolnia kell az alaprendelet 5. cikkében meghatározott követelményeknek való általános megfelelését.

A 865/2006/EK bizottsági rendelet 11. cikke (4a) bekezdésének értelmében lejárt tanúsítványok kereskedelmi tranzakciókra már nem érvényesek. Mindazonáltal ajánlott, hogy a tulajdonos megőrizze az ilyen tanúsítvány egy példányát, hogy a jövőbeni bármely kérelem vagy ellenőrzés során azzal tudja bizonyítani a beszerzés törvényességét.

A tagállamoknak ellenőrizniük kell, hogy a tárgy valóban a fent említett esetek valamelyikének hatálya alá tartozik-e, azaz hogy van-e a bizonyítvány hiányának valamilyen érvényes oka.

Javasoljuk, hogy az uniós tagállamok azon feltételek vizsgálatakor, amelyek teljesülése esetén a kereskedelem engedélyezhető, a következő iránymutatásokat is alkalmazzák:

| — | „Iránymutatás a megmunkált példányokhoz a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmét szabályozó uniós rendeletek alapján”; |
| --- | --- |

—

„Iránymutatás a megmunkált példányokhoz a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmét szabályozó uniós rendeletek alapján”;

| — | „A törvényes beszerzést igazoló bizonyíték” jelen dokumentum I. mellékletében; |
| --- | --- |

—

„A törvényes beszerzést igazoló bizonyíték” jelen dokumentum I. mellékletében;

| — | „Megjelölés, regisztráció és a bizonyítványok kiadására vonatkozó egyéb követelmények” a jelen dokumentum II. mellékletében. |
| --- | --- |

—

„Megjelölés, regisztráció és a bizonyítványok kiadására vonatkozó egyéb követelmények” a jelen dokumentum II. mellékletében.

6.   Az elefántcsont EU-n belüli kereskedelmével kapcsolatos uniós szabályok értelmezésének módja

Az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének értelmében az A. mellékletben szereplő példányok EU-n belüli kereskedelme általánosságban véve tilos. A 8. cikk (3) bekezdése felhatalmazza a tagállamokat, hogy eltérjenek ettől a tilalomtól, amennyiben az a)–h) pontokban felsorolt feltételek legalább egyike teljesül.

A 8. cikk (3) bekezdésében szereplő „engedélyezhető” kifejezés azonban egyértelművé teszi, hogy a tagállamok nem kötelesek kiadni az EU belüli kereskedelemre vonatkozó bizonyítványt a szóban forgó feltételek teljesülése esetén sem (hacsak az uniós jog másként nem rendelkezik, például az arányosság elvének alkalmazásáról). Amikor a hatóság arról dönt, hogy megadja-e a bizonyítványt vagy sem, mérlegelési jogkörét megfelelő módon kell használnia.

Ebből az következik, hogy a 8. cikk (3) bekezdését nem lehet úgy tekinteni, hogy az minden kérelmezőt feljogosítana az EU-n belüli kereskedelemmel kapcsolatos bizonyítványra, még abban az esetben sem, ha a vonatkozó feltételek egyike teljesül. Továbbá a 8. cikk (3) bekezdésére az elővigyázatosság elve vonatkozik, és ahogy fentebb említettük, a kérelmezőre hárul a bizonyítási teher arra vonatkozóan, hogy a tranzakció törvényes és összhangban van az alaprendelet céljaival.

Amikor egy tagállam a 8. cikk (3) bekezdése értelmében kap egy kérelmet az elefántcsont EU-n belüli kereskedelmi használatára vonatkozóan, a tagállam az uniós jog alapján megtagadhatja a bizonyítvány kiadását, még akkor is, ha a feltételek egyike teljesül, feltéve, hogy a kérelem elutasítása összeegyeztethető az arányosság elvével (azaz a kérelem elutasítása révén védhető meg a faj, és az elutasítás nem lép túl azon, ami a fent említett cél eléréséhez szükséges). A Bizottság és a szakértői csoport szerint ez történik abban az esetben, ha a kérelmező nem bizonyította meggyőzően, hogy a tranzakció törvényes és összhangban van az alaprendelet céljaival.

A tagállamok felelősek azért, hogy ne adjanak ki olyan bizonyítványokat, amelyek megkönnyíthetnék az illegális tevékenységeket, ezért úgy kell kezelniük az EU belüli kereskedelemre irányuló kérelmeket, hogy a lehető legminimálisabbra csökkentsék ennek kockázatát. A bizonyítványok kiadása csak olyan EU-n belüli tranzakciók esetében mérlegelhető, amelyek semmiféle vagy csak nagyon alacsony kockázatot jelentenek az illegális elefántcsont-tevékenységekhez vagy az illegális elefántcsont iránti kereslethez való hozzájárulás szempontjából. Javasoljuk, hogy a tagállamok biztosítsanak maximális szintű ellenőrzést az EU-n belüli bizonyítványok iránti kérelmek kezelése során, és értelmezzék szigorúan a bizonyítványok kiadásának feltételeit.

Ennek érdekében javasoljuk, hogy az uniós tagállamok alkalmazzák a jelen dokumentum I. mellékletében („A törvényes beszerzést igazoló bizonyíték”), valamint II. mellékletében („Megjelölés, regisztráció és a bizonyítványok kiadására vonatkozó egyéb követelmények”) szereplő iránymutatást.

Ha a bizonyítvány kiadásra kerül, akkor olyan részletességgel kell leírnia az illető példányt, hogy a bizonyítványt csak az illető példányhoz lehessen használni – ez különösen a nyers elefántcsont esetében fontos, amely kevesebb olyan jellemzővel rendelkezik, amely lehetővé teszi az azonosítást. Emellett, ha a jogszabályok (22) lehetővé teszik, javasoljuk, hogy a tagállamok vessék össze, ellenőrizzék és vegyék nyilvántartásba az eladó és a vevő személyazonosságát. A tagállamok meghatározhatnak egy olyan, kifejezetten a nyers elefántcsont EU-n belüli kereskedelmére vonatkozó feltételt, amely arra kötelezi az eladót, hogy tájékoztassa a hatóságokat a vevő személyazonosságáról.

Azon kérelmek esetében, amelyeket a 8. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében nyújtanak be az elefántcsont EU-n belüli kereskedelmére vonatkozóan, azaz „olyan célokra [...], amelyek nem károsak az érintett fajok fennmaradása szempontjából”, a tagállamoknak szem előtt kell tartaniuk, hogy mivel az elefántcsontot (személyes használati tárgyként, különösen vadásztrófeaként) csak nem kereskedelmi célból szabad behozni, a tulajdonos az említett rendelkezés értelmében nem kaphat az EU-n belüli kereskedelem céljára szóló bizonyítványt.

Javasoljuk, hogy a nyers elefántcsont, valamint az elefántcsontot tartalmazó megmunkált példányok EU-n belüli kereskedelmére vonatkozó bizonyítványok iránt benyújtott kérelmek elbírálásánál az uniós tagállamok kövessék az alább ismertetett iránymutatást.

a)   
  Különleges iránymutatás a nyers elefántcsont EU-n belüli kereskedelméhez

Megjegyzendő, hogy a módosított 865/2006/EK bizottsági rendelet 11. cikkének (4a) bekezdése lejárati dátumot határoz meg a nyers elefántcsontra vonatkozó, 2022. január 19-én előtt kiadott bizonyítványokra. A Bizottság azt javasolja a tagállamoknak, hogy ettől az időponttól kezdve ne adjanak ki bizonyítványokat nyers elefántcsont EU-n belüli kereskedelmére.

Amennyiben azonban az érintett tagállam illetékes igazgatási hatósága megbizonyosodott arról, hogy az elefántcsont egy konkrét tárgy javításához szükséges, amelyhez helyettesítő anyag nem használható, kizárólag a következő tárgyak javítása céljára a nyers elefántcsont értékesítését lehetővé tevő bizonyítványt ki lehet adni:

| — | 1975 előtti hangszerek, |
| --- | --- |

—

1975 előtti hangszerek,

| — | múzeum vagy közintézmény birtokában lévő 1947 előtti antik tárgyak, amelyeknek nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségét a kulturális örökségért felelős illetékes hatóság (például az illetékes minisztérium) megerősíti, és amelynek az elefántcsont felhasználásával történő javítását az támogatja. |
| --- | --- |

—

múzeum vagy közintézmény birtokában lévő 1947 előtti antik tárgyak, amelyeknek nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségét a kulturális örökségért felelős illetékes hatóság (például az illetékes minisztérium) megerősíti, és amelynek az elefántcsont felhasználásával történő javítását az támogatja.

Ezek az esetek ritkának és nagyon kivételesnek tekinthetők.

A bizonyítványt csak abban az esetben lehet kiadni, ha az igazgatási hatóságnak nincs kétsége afelől, hogy a nyers elefántcsontot ilyen tárgyak javításához használják fel, a hatóság ezt képes ellenőrizni, továbbá szükség esetén meg tud győződni arról, hogy a nyers elefántcsontot nem fogják semmilyen más célra felhasználni.

Ajánlott, hogy a tagállamok mérlegeljék a javítóműhelyek kezében lévő nyers elefántcsont-készletek ellenőrzésére szolgáló saját nemzeti rendszer létrehozását.

Az igazgatási hatóságoknak egyértelművé kell tenniük, hogy a nyers elefántcsont ilyen javításokhoz való felhasználása egy végső megoldás, és arra kell ösztönözniük a hivatásos restaurátorokat, hogy lehetőség szerint nem elefántcsontból álló, helyettesítő anyagokat használjanak. Azokban a ritka esetekben, amikor ez nem lehetséges, az igazgatási hatóságok tranzakcióspecifikus bizonyítványt adhatnak ki a nyers elefántcsontra.

A nyers elefántcsont javítások céljára történő felhasználására kiállított bizonyítványnak legalább a következő szöveget kell tartalmaznia a 20. rovatban:

Az 1975 előtti hangszerek esetében: „Ez a bizonyítvány csak egyetlen, szakműhely számára történő eladásra érvényes, kizárólag 1975 előtti, törvényesen megszerzett hangszerek javítására történő felhasználás céljából”.

A múzeum vagy közintézmény birtokában lévő 1947 előtti nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségű antik tárgyak esetében: „Ez a bizonyítvány csak egyetlen, szakműhely számára történő eladásra érvényes, kizárólag a/az [illessze be ide a javítandó tárgy leírását] javítása céljából”.

Ha szükségesnek ítélik, a tagállamok feltüntethetik a hivatásos restaurátor nevét a tranzakcióspecifikus bizonyítványban.

Bizonyítvány csak abban az esetben adható ki, ha a tagállam meggyőződött arról, hogy az elefántcsontot törvényesen, a CITES elefántokra vonatkozó előírásainak hatálybalépése előtt szerezték meg (lásd a 2. lábjegyzetet).

A Bizottság azt is javasolja, hogy a tagállamok jelöljék meg a nyers elefántagyarakat a 10.10. sz. (Rev. CoP18) konferenciahatározatnak megfelelően, és tüntessék fel a jelölés hivatkozását a bizonyítványon a leírás megadására szolgáló rovatba (lásd még a II. mellékletet).

b)   
  Különleges iránymutatás a megmunkált elefántcsont EU-n belüli kereskedelméhez

Az A. mellékletben szereplő példányok forgalomba hozatalának az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésében foglalt általános tilalma alóli kivételként az elefántcsontot tartalmazó valamennyi megmunkált termék EU-n belüli kereskedelmi forgalmazása csak abban az esetben engedélyezett, ha egy tagállami hatóság eseti alapon erre a célra bizonyítványt adott ki (az alaprendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontja).

A Bizottság azt javasolja a tagállamoknak, hogy jelen iránymutatásokat tartalmazó dokumentum közzétételének napjától ne állítsanak ki újrakiviteli bizonyítványokat a megmunkált példányokkal való kereskedelemhez, kivéve, ha megbizonyosodtak arról, hogy az illető tárgy:

| 1. | 1975 előtti hangszer; vagy |
| --- | --- |

1.

1975 előtti hangszer; vagy

| 2. | 1947 előtti antik tárgy. |
| --- | --- |

2.

1947 előtti antik tárgy.

Az 1947 előtti antik tárgyra vonatkozó kérelem elbírálásakor a példány kora és a „megmunkált példány” meghatározásához kapcsolódó egyéb szempontok a legjelentősebb tényezők (23), és a tagállamoknak csak akkor kell további vizsgálatok elvégzését mérlegelniük, ha arra utaló jeleket találnak, hogy a tárgyat illegálisan szerezték be.

Az 1975 előtti hangszerek esetében általában mind a kort, mind a törvényes beszerzést ellenőrizni kell, az igazgatási hatóság pedig csak akkor adhatja ki a bizonyítványt, ha megbizonyosodik arról, hogy e két feltételnek való megfelelés igazolásához elegendő bizonyítékot nyújtottak be. Továbbá a tulajdonosnak bizonyítania kell, hogy a tárgyat valamely előadóművész hangszerként használja vagy használta a közelmúltig és ezért nem pusztán elefántcsontot tartalmazó dísztárgy.

7.   Az elefántcsont behozatalával kapcsolatos uniós szabályok értelmezésének módja

Az elefántcsont példányok behozatalára vonatkozó szabályok az alaprendelet 4. cikkében vannak lefektetve. A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerint az A. mellékletben szereplő fajok behozatalára vonatkozó kérelmek elbírálásakor az igazgatási hatóságoknak meg kell bizonyosodniuk „arról, hogy a példány felhasználása elsődlegesen nem kereskedelmi célból történik”, ami gyakorlatilag megtiltja az elefántcsont kereskedelmi célú behozatalát az EU tagállamaiba.

A kereskedelmi célú behozatal általános tilalma alól két konkrét esetben lehetséges kivétel:

| — | a példányt előzően jogszerűen hozták be az EU-ba vagy ott szerezték be, és hogy azt – módosított vagy változatlan formában – ismételten hozták be az EU-ba (az alaprendelet 4. cikke (5) bekezdésének a) pontja), vagy |
| --- | --- |

—

a példányt előzően jogszerűen hozták be az EU-ba vagy ott szerezték be, és hogy azt – módosított vagy változatlan formában – ismételten hozták be az EU-ba (az alaprendelet 4. cikke (5) bekezdésének a) pontja), vagy

| — | a példány egy több mint ötven évvel korábban beszerzett, megmunkált példány (az alaprendelet 4. cikke (5) bekezdésének b) pontja). |
| --- | --- |

—

a példány egy több mint ötven évvel korábban beszerzett, megmunkált példány (az alaprendelet 4. cikke (5) bekezdésének b) pontja).

Még ha a kivétel két feltételének egyike teljesül is, az igazgatási hatóság elutasíthatja a kérelmet, ha az illetékes tudományos testülettel lefolytatott konzultáció alapján úgy ítéli meg, hogy a behozatali engedély megadását meghiúsító, a fajok védelmét befolyásoló egyéb okok állnak fenn (4. cikk (1) bekezdés e) pont).

A Bizottság azt javasolja a tagállamoknak, hogy jelen iránymutatásokat tartalmazó dokumentum közzétételének napjától ne állítsanak ki engedélyeket a nyers elefántcsont kereskedelmi behozatalára.

A Bizottság azt javasolja a tagállamoknak, hogy ugyanazon időponttól kezdődően ne állítsanak ki behozatali engedélyeket a megmunkált példányokra.

A kereskedelmet illetően két kivétel alkalmazása marad lehetséges, amennyiben az érintett tagállam illetékes igazgatási hatósága megbizonyosodott arról, hogy:

| — | az illető tárgy 1975 előtti hangszer, vagy |
| --- | --- |

—

az illető tárgy 1975 előtti hangszer, vagy

| — | az illető tárgy múzeumnak értékesített 1947 előtti antik tárgy, és a kulturális örökségért felelős illetékes hatóság (például az illetékes minisztérium) megerősíti annak nagy kulturális, művészeti és történelmi jelentőségét és támogatja az ügyletet. |
| --- | --- |

—

az illető tárgy múzeumnak értékesített 1947 előtti antik tárgy, és a kulturális örökségért felelős illetékes hatóság (például az illetékes minisztérium) megerősíti annak nagy kulturális, művészeti és történelmi jelentőségét és támogatja az ügyletet.

A behozatali kérelmek értékelése egyenértékű az újrakiviteli kérelmekével, ezért az engedélyek kiadására vonatkozóan az 5. szakasz b) pontjában felsorolt kritériumokat is alkalmazni kell.

A nyers elefántcsont vagy megmunkált elefántcsont példányok nem kereskedelmi célú behozatalát lehetővé tevő behozatali engedélyeket az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban lehet kiadni. Bármely ilyen behozatalhoz a legszigorúbb ellenőrzés szükséges, és az engedélyeket általában csak akkor lehet kiadni, ha az igazgatási hatóság meggyőződött arról, hogy nem áll fenn annak kockázata, hogy ezek a tárgyak kereskedelmi forgalomba kerüljenek. A legfrissebb kereskedelmi adatok (az Afrikából az EU-ba történő, 2016 és 2018 közötti behozatal) alapján egyértelmű, hogy a gyakorlatban az ilyen behozatal vagy személyes célokra, vagy vadásztrófeákra vonatkozik, amelyek nem teszik lehetővé a behozatalt követő további forgalmazást. A behozatali engedélyben ajánlott kifejezetten megemlíteni azt a korlátozást, hogy ezeket a termékeket csak személyes használatra szánják. A következő megjegyzés használható: „E példány behozatala csak személyes használatra szolgál. A tárgynak jelen engedély birtokosának tulajdonában kell maradnia. Kérésre be kell mutatni az illetékes hatóságoknak”. Ez vonatkozik a vadásztrófeák behozatalára is, mivel személyes használatra szolgáló tárgyakról van szó.

A vadásztrófeák behozatala iránti kérelmek értékelésekor az igazgatási hatóságokat emlékeztetik arra, hogy vegyék figyelembe a tudományos felülvizsgálati csoport legfrissebb tudományos szakvéleményeit („fenntarthatósági állásfoglalás” vagy annak hiánya).

Az elefántból származó vadásztrófeák az EU-ba történő behozatalt követő kereskedelmi felhasználása tilos, függetlenül az elefánt származási helyétől (24). Ezeknek a trófeáknak a vadász birtokában kell maradniuk.

A kereskedelmi behozatalok alóli fent leírt mentesség mellett az igazgatási hatóságok abban az esetben is kiadhatnak behozatali engedélyt, ha megbizonyosodtak arról, hogy az illető tárgy:

| 1. | kulturális javak jó hírű intézetek (pl. múzeumok) közötti valódi cseréjének képezi részét; vagy |
| --- | --- |

1.

kulturális javak jó hírű intézetek (pl. múzeumok) közötti valódi cseréjének képezi részét; vagy

| 2. | egy család költözése keretében helyet változtató örökség; vagy |
| --- | --- |

2.

egy család költözése keretében helyet változtató örökség; vagy

| 3. | végrehajtási, tudományos vagy oktatási célból kerül másik helyre. |
| --- | --- |

3.

végrehajtási, tudományos vagy oktatási célból kerül másik helyre.

Javasoljuk, hogy az uniós tagállamok azon feltételek vizsgálatakor, amelyek teljesülése esetén a kereskedelem engedélyezhető, alkalmazzák a jelen dokumentum I. mellékletében („A törvényes beszerzést igazoló bizonyíték”), valamint II. mellékletében („Megjelölés, regisztráció és a bizonyítványok kiadására vonatkozó egyéb követelmények”) szereplő iránymutatást.

8.   Koordináció az uniós tagállamokon belül és között, valamint nem uniós országokkal

Ahol helyi vagy regionális CITES igazgatási hatóságok felelnek a CITES-dokumentáció kiadásáért, javasolt, hogy a tagállamok gondoskodjanak arról, hogy e hatóságok jelentést tegyenek a központi CITES igazgatási hatóságnak minden, az újrakiviteli és EU-n belüli bizonyítvánnyal kapcsolatban beadott kérelemről. Ez biztosítaná mind a törvényes beszerzés összehangolt ellenőrzését, mind pedig a következetességet a kérelmek elbírálása terén. Mindehhez támogatást jelentene a megfelelő információk őrzésére szolgáló nemzeti adatbázisok létrehozása.

Ezenkívül lehetséges, hogy további korlátozásokat/ellenőrzéseket kell alkalmazni olyan országokba/területekre történő újrakivitelek kapcsán, amelyek szigorúbb belföldi intézkedéseket vezettek be az elefántcsont-kereskedelemmel kapcsolatban (például Kína, Hongkong és az Amerikai Egyesült Államok). Az elefántcsontra vonatkozó újrakiviteli bizonyítvány kiadása előtt az érintett tagállam számára határozottan javasolt, hogy tájékoztassa a kérelmezőket arról, hogy a célországban szigorúbb belföldi intézkedések lehetnek érvényben. A kérelmező felelőssége, hogy ellenőrizze az elefántcsont célországba történő behozatalának feltételeit.

Igény esetén a tagállam tájékoztathatja a célország CITES-hatóságait is, hogy ellenőrizni tudják, hogy az adott példány behozatala összhangban van-e a hatályos rendeletekkel.

Abban az esetben, ha egy uniós tagállam által kiadott EU-n belüli bizonyítványt mutatnak be a beszerzés törvényességének bizonyítékaként egy újrakiviteli bizonyítvány (kizárólag az 1975 előtti hangszerek esetében) vagy egy EU-n belüli bizonyítvány kérelmezése céljából, a kérelmet kezelő tagállam számára ajánlott, hogy ellenőrizze az EU-n belüli kereskedelemre vonatkozó bizonyítvány érvényességét az azt kiadó tagállamnál.

Ha az igazgatási hatósághoz nyers elefántcsontra vonatkozó kérelem érkezik, amely kapcsán ismert a hivatásos restaurátor személyazonossága, de az egy másik tagállamban tartózkodik, a bizonyítványt kiadó tagállamot arra ösztönzik, hogy vegye fel a kapcsolatot a rendeltetési tagállammal, ellenőrizendő, hogy vannak-e olyan megfontolások, amelyek a bizonyítvány kiadása ellen szólnak.

9.   Az elefántcsont-kereskedelmet szabályozó uniós rendszer összefoglalása

Az alábbi táblázat összehasonlítja az elefántcsont-kereskedelem „régi” és „jelenlegi” uniós rendszerét:

| — | régi rendszer – amely jelen iránymutatásokat tartalmazó dokumentum és az (EU) 2021/2280 bizottsági rendelet közzététele előtt volt hatályban; |
| --- | --- |

—

régi rendszer – amely jelen iránymutatásokat tartalmazó dokumentum és az (EU) 2021/2280 bizottsági rendelet közzététele előtt volt hatályban;

| — | jelenlegi rendszer – az azóta hatályban lévő szabályok (25). |
| --- | --- |

—

jelenlegi rendszer – az azóta hatályban lévő szabályok (25).

A részletekért lásd a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmét szabályozó rendeleteket és a jelen iránymutatásokat tartalmazó dokumentum vonatkozó szakaszait.

| | Az EU-n belül kereskedelem kereskedelmi célból | Az EU-ból történő újrakivitel kereskedelmi célból | Az EU-ba irányuló behozatal kereskedelmi célból |
| --- | --- | --- | --- |
| Régi rendszer | Jelenlegi rendszer | Régi rendszer | Jelenlegi rendszer | Régi rendszer | Jelenlegi rendszer |
| Nyers elefántcsont | Az 1990/1975 előtti tárgyak eseti engedélyezése lehetséges – bizonyítvány szükséges | Felfüggesztve, a hangszerek vagy nagy kulturális, művészeti és történelmi jelentőségű 1947 előtti antik tárgyak javítása céljából lehetséges eseti engedély kivételével (26) – egyetlen tranzakcióra vonatkozó tranzakcióspecifikus bizonyítvány szükséges | Felfüggesztve | Felfüggesztve
  (nincs változás) | Eseti engedély lehetséges az 1947 előtti antik tárgyakra vagy az 1975 előtti újra behozott tárgyakra – engedély szükséges | Felfüggesztve |
| Megmunkált elefántcsont:
  1975 és 1990 között beszerzett elefántcsontból készült tárgyak – „az I. függelék előtti” | Eseti engedély lehetséges – bizonyítvány szükséges | Felfüggesztve | Tilos | Tilos
  (nincs változás) | Tilos | Tilos
  (nincs változás) |
| Megmunkált elefántcsont:
  1947 és 1975 között beszerzett elefántcsontból készült tárgyak „CITES előtti” | Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre – bizonyítvány szükséges | Eseti Engedélyezés lehetséges – bizonyítvány szükséges | Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre – bizonyítvány szükséges | Eseti engedély, kizárólag újrakivitel esetében lehetséges – engedély szükséges | Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre – engedély szükséges |
| 1947 előtti megmunkált tárgyak (antik tárgyak) | Engedélyezett – nem szükséges bizonyítvány | Eseti engedély lehetséges – bizonyítvány szükséges | Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre és múzeumoknak értékesített antik tárgyakra bizonyítvány szükséges | Eseti Engedélyezés lehetséges - engedély szükséges | Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre és múzeumoknak értékesített antik tárgyakra engedély szükséges |

Az EU-n belül kereskedelem kereskedelmi célból

Az EU-ból történő újrakivitel kereskedelmi célból

Az EU-ba irányuló behozatal kereskedelmi célból

Régi rendszer

Jelenlegi rendszer

Régi rendszer

Jelenlegi rendszer

Régi rendszer

Jelenlegi rendszer

Nyers elefántcsont

Az 1990/1975 előtti tárgyak eseti engedélyezése lehetséges – bizonyítvány szükséges

Felfüggesztve, a hangszerek vagy nagy kulturális, művészeti és történelmi jelentőségű 1947 előtti antik tárgyak javítása céljából lehetséges eseti engedély kivételével (26) – egyetlen tranzakcióra vonatkozó tranzakcióspecifikus bizonyítvány szükséges

Felfüggesztve

Felfüggesztve

(nincs változás)

Eseti engedély lehetséges az 1947 előtti antik tárgyakra vagy az 1975 előtti újra behozott tárgyakra – engedély szükséges

Felfüggesztve

Megmunkált elefántcsont:

1975 és 1990 között beszerzett elefántcsontból készült tárgyak – „az I. függelék előtti”

Eseti engedély lehetséges – bizonyítvány szükséges

Felfüggesztve

Tilos

Tilos

(nincs változás)

Tilos

Tilos

(nincs változás)

Megmunkált elefántcsont:

1947 és 1975 között beszerzett elefántcsontból készült tárgyak „CITES előtti”

Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre – bizonyítvány szükséges

Eseti Engedélyezés lehetséges – bizonyítvány szükséges

Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre – bizonyítvány szükséges

Eseti engedély, kizárólag újrakivitel esetében lehetséges – engedély szükséges

Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre – engedély szükséges

1947 előtti megmunkált tárgyak (antik tárgyak)

Engedélyezett – nem szükséges bizonyítvány

Eseti engedély lehetséges – bizonyítvány szükséges

Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre és múzeumoknak értékesített antik tárgyakra bizonyítvány szükséges

Eseti Engedélyezés lehetséges - engedély szükséges

Felfüggesztve, eseti engedély lehetséges hangszerekre és múzeumoknak értékesített antik tárgyakra engedély szükséges

---

(1)  A Tanács 338/97/EK rendelete (1996. december 9.) a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről (HL L 61., 1997.3.3., 1. o.).

(2)  A BIZOTTSÁG 865/2006/EK RENDELETE (2006. május 4.) a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 166., 2006.6.19., 1. o.).

(3)  HL L 473., 2021.12.22., 1. o.

(4)  http://uis.unesco.org/en/glossary-term/museum#:~:text=Definition,of%20education%2C%20study%20and%20enjoyment.

(5)  Ebben az iránymutatásokat tartalmazó dokumentumban az „elefántcsont” kifejezés csak az elefántoktól származó elefántcsontra vonatkozik.

(6)  Az alaprendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint.

(7)  Nellemann, C., Henriksen, R., Raxter, P., Ash, N., Mrema, E. (Eds). (2014). The Environmental Crime Crisis – Threats to Sustainable Development from Illegal Exploitation and Trade in Wildlife and Forest Resources. A UNEP Rapid Response Assessment. United Nations Environment Programme and GRID-Arendal, Nairobi and Arendal.

(8)  https://cites.org/eng/MIKE_PIKE_Trends_report_elephants_CITES_16112020

(9)  Thouless, C.R., Dublin, H.T., Blanc, J.J., Skinner, D.P., Daniel, T.E., Taylor, R.D., Maisels, F., Frederick H. L., Bouché, P. (2016). African Elephant Status Report 2016: an update from the African Elephant Database. Occasional Paper Series of the IUCN Species Survival Commission, No. 60 IUCN / SSC Africa Elephant Specialist Group. IUCN, Gland, Svájc.

(10)  https://cites.org/eng/UNODC_releases_WorldWildlifeCrimeReport2020_CITES_10072020

(11)  Az Elefántkereskedelmi Információs Rendszert (ETIS) a CITES Az elefántpéldányok kereskedelméről szóló, konf. 10.10 (Rev. CoP17) számú állásfoglalásában hozta létre. Céljainak egyike, hogy „i) mérje és regisztrálja az elefántok illegális elpusztítása és az elefántcsont-kereskedelem terén jelen lévő szinteket és trendeket, illetve ezek változásait”. Az ETIS a CITES minden egyes konferenciája előtt átfogó jelentést készít a világszerte lefoglalt elefántcsontról. A legfrissebb jelentés elérhető itt: https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18- 069-03-R1.pdf

(12)  https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18-069-02.pdf

(13)  https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf

(14)  2017/C 154/06 bizottsági közlemény.

(15)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0087&from=HU

(16)  A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési tervet 2020-ban és 2021-ben értékelik, felülvizsgált változatát pedig az értékelés alapján fogják elfogadni – vö. A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia, COM(2020) 380 final, 2020.5.20.

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?qid=1590574123338&uri=CELEX:52020DC0380

(18)  Javasoljuk, hogy a tagállamok a „nyers elefántcsont” kifejezésnek a CITES konf. 10.10 (Rev. CoP18) számú állásfoglalásában szereplő meghatározását használják, azaz:

„a) a »nyers elefántcsont« kifejezés magában foglal formájától függetlenül minden teljes elefántagyart, legyen az csiszolt vagy csiszolatlan, továbbá – a »megmunkált elefántcsont« kivételével – minden vágott elefántcsontdarabot, legyen az csiszolt vagy csiszolatlan, függetlenül attól, hogy az eredeti formája mennyire módosult; és

b) a »megmunkált elefántcsont« olyan elefántcsontra vonatkozik, amelyet részben vagy egészben faragtak, alakítottak vagy feldolgoztak, de nem terjed ki az egész agyarak egyetlen formájára sem, kivéve azt az esetet, amikor a teljes felület faragott”.

(19)  Vö. Status of elephant populations, levels of illegal killing and the trade in ivory: A report to the CITES Standing Committee, elérhető a következő címen: https://cites.org/sites/default/files/eng/com/sc/70/E-SC70-49-01x-A1.pdf

(20)  HL C 154., 2017.5.17., 15. o.

(21)  https://cites.org/eng/niaps

(22)  Különösen a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok.

(23)  A megmunkált példány meghatározása négy elemet tartalmaz, amelyek mindegyikét értékelni kell: a tárgy gyártása/megmunkálása 1947. március 3. előtt történt; a tárgy természetes állapotát jelentősen megváltoztatták; a tárgy egyértelműen besorolható a következő kategóriák valamelyikébe: ékszer, dísztárgy, művészeti tárgy, használati eszköz vagy hangszer, és rendeltetése betöltéséhez további faragásra, iparos munkára vagy egyéb megmunkálás alkalmazására nincs szükség; az érintett tagállam igazgatási hatósága megbizonyosodott arról, hogy a tárgy beszerzése ilyen feltételek mellett történt. Lásd: Iránymutatás a megmunkált példányokhoz a vadon élő állat- és növényfajok kereskedelmét szabályozó uniós rendeletek alapján (HL C 154., 2017.5.17., 15. o.).

(24)  Ez a tilalom mind az A., mind a B. mellékletben felsorolt elefántpopulációkra vonatkozik, mivel a B. mellékletben szereplő vadásztrófeák kereskedelme csak nem kereskedelmi célból lehetséges (lásd a Botswana, Namíbia, Dél-Afrika és Zimbabwe elefántpopulációinak felsorolásához fűzött megjegyzést a B. mellékletben az alaprendeletben).

(25)  Ebben a táblázatban a „felfüggesztve” kifejezést használjuk, amennyiben az intézkedést ezen iránymutatás vagy annak elődje révén vezették be. A „tilos” kifejezés az alaprendeletben és/vagy a CITES-ben foglalt kötelezettségekre utal.

(26)  Múzeum vagy közintézmény birtokában lévő nagy kulturális, művészeti és történelmi jelentőségű 1947 előtti antik tárgyak, amelyeknek nagy kulturális, művészeti vagy történelmi jelentőségét a kulturális örökségért felelős illetékes hatóság (például az illetékes minisztérium) megerősíti, és amelynek az elefántcsont felhasználásával történő javítása szükségességét az támogatja.

---

I. MELLÉKLET

A törvényes beszerzést igazoló bizonyíték

Általános megfontolások

Mind az újrakiviteli, mind az EU-n belüli bizonyítványok esetében a kérelmezőnek kell bizonyítania az érintett uniós tagállam CITES-hatósága felé azt, hogy teljesülnek a dokumentumok kibocsátásának feltételei, és főként azt, hogy az elefántcsont példányok beszerzése törvényesen történt23.

A tagállamoknak a kérelmező által benyújtott bizonyítékot eseti alapon kell értékelniük.

Míg egyértelmű, hogy a beszerzés törvényességét minden esetben bizonyítani kell, a tagállamok mérlegelhetik egy kockázatalapú megközelítés alkalmazását az elefántcsont behozatalára, újrakivitelére vagy EU-n belüli kereskedelmére vonatkozó kérelmek elbírálásánál.

A tranzakciók az ellenőrzés más-más fokozatát tehetik szükségessé a behozatalra/újrakivitelre/forgalmazásra szánt elefántcsont következő aspektusainak függvényében:

| — | mennyisége; |
| --- | --- |

—

mennyisége;

| — | formája (pl. antik, megmunkált vagy nyers); |
| --- | --- |

—

formája (pl. antik, megmunkált vagy nyers);

| — | eredeti megszerzésének körülményei (pl. kereskedelmi tranzakció keretében vagy ajándékként/örökségként jutottak hozzá); és |
| --- | --- |

—

eredeti megszerzésének körülményei (pl. kereskedelmi tranzakció keretében vagy ajándékként/örökségként jutottak hozzá); és

| — | az eredeti megszerzés dátuma. |
| --- | --- |

—

az eredeti megszerzés dátuma.

A tagállamoknak a saját ítélőképességük alapján kell eldönteniük, hogy a tranzakció természetét figyelembe véve milyen típusú/mennyiségű bizonyítékra van szükség a kérelem alátámasztása érdekében.

Fontos megjegyezni, hogy a törvényes eredetet igazoló bizonyíték típusa a megszerzés módjától függ. Például:

| — | ha az elefántcsont tárgyat maga a kérelmező hozta be még a CITES-egyezmény hatálybalépése előtt, akkor:






  a) | a kérelmezőt kérhetik arra, hogy igazolja, hogy a kiviteli országban élt vagy dolgozott.
  Ennek bizonyítására elfogadhatók régi fényképek, szerződések, születési anyakönyvi kivonatok, népesség-nyilvántartási kivonatok vagy a kérelmező és/vagy más családtagjainak nyilatkozata; |
| --- | --- | --- |

—

ha az elefántcsont tárgyat maga a kérelmező hozta be még a CITES-egyezmény hatálybalépése előtt, akkor:

a)

a kérelmezőt kérhetik arra, hogy igazolja, hogy a kiviteli országban élt vagy dolgozott.

Ennek bizonyítására elfogadhatók régi fényképek, szerződések, születési anyakönyvi kivonatok, népesség-nyilvántartási kivonatok vagy a kérelmező és/vagy más családtagjainak nyilatkozata;

| b) | a kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy az elefántcsont tárgy beszerzése/az EU-ba való behozatala törvényesen történt (lásd alább A bizonyítékok típusai című részt). |
| --- | --- |

b)

a kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy az elefántcsont tárgy beszerzése/az EU-ba való behozatala törvényesen történt (lásd alább A bizonyítékok típusai című részt).

| — | ha egy elefántcsont tárgyat az EU-n belül vásároltak meg (törvényesen), a kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy a vásárlásra 1975 előtt került sor, vagy hogy a tárgyat az 1947 előtti megmunkált példányokra vonatkozó korábbi eltérés alapján szerezték be (lásd alább A bizonyítékok típusai című részt). |
| --- | --- |

—

ha egy elefántcsont tárgyat az EU-n belül vásároltak meg (törvényesen), a kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy a vásárlásra 1975 előtt került sor, vagy hogy a tárgyat az 1947 előtti megmunkált példányokra vonatkozó korábbi eltérés alapján szerezték be (lásd alább A bizonyítékok típusai című részt).

A bizonyítékok típusai

Általánosságban a következő, a kiviteli és az EU-n belüli bizonyítvány iránti kérelmek alátámasztására szolgáló bizonyítékokat kell előnyben részesíteni:

| — | bizonyítvány az Unión belüli kereskedelemhez. Ebben az esetben a bizonyítvány érvényességének ellenőrzése érdekében az azt kiadó tagállammal kell konzultálni.
  Ha EU-n belüli bizonyítvánnyal kapcsolatban szolgáltatott információ nem egyértelmű, vagy kétségek/aggályok merülnek fel a bizonyítvány érvényességét/az elefántcsont törvényességét illetően, további információt kell kérni a kérelmezőtől és/vagy a bizonyítványt kiadó hatóságtól.
  További bizonyítékot lehet kérni például abban az esetben, ha a bizonyítvány nem tartalmaz az azonosításra alkalmas elemeket (pl. fényképek, részletes leírások, információ az agyarak súlyáról/hosszáról), vagy ha nagyon régi.
  A tagállamok kérhetnek az adott tárggyal kapcsolatban további adatokat szolgáltató bizonyítékokat, ha az EU-n belüli bizonyítvány még nem tartalmaz ilyen háttér-információkat. Kérhetnek még az átruházásról szóló nyugtát vagy okiratot (főleg akkor, ha a bizonyítvány tranzakcióspecifikus), annak bizonyítására, hogy a jelenlegi tulajdonos közvetlenül a bizonyítvány birtokosától szerezte meg a példányt; |
| --- | --- |

—

bizonyítvány az Unión belüli kereskedelemhez. Ebben az esetben a bizonyítvány érvényességének ellenőrzése érdekében az azt kiadó tagállammal kell konzultálni.

Ha EU-n belüli bizonyítvánnyal kapcsolatban szolgáltatott információ nem egyértelmű, vagy kétségek/aggályok merülnek fel a bizonyítvány érvényességét/az elefántcsont törvényességét illetően, további információt kell kérni a kérelmezőtől és/vagy a bizonyítványt kiadó hatóságtól.

További bizonyítékot lehet kérni például abban az esetben, ha a bizonyítvány nem tartalmaz az azonosításra alkalmas elemeket (pl. fényképek, részletes leírások, információ az agyarak súlyáról/hosszáról), vagy ha nagyon régi.

A tagállamok kérhetnek az adott tárggyal kapcsolatban további adatokat szolgáltató bizonyítékokat, ha az EU-n belüli bizonyítvány még nem tartalmaz ilyen háttér-információkat. Kérhetnek még az átruházásról szóló nyugtát vagy okiratot (főleg akkor, ha a bizonyítvány tranzakcióspecifikus), annak bizonyítására, hogy a jelenlegi tulajdonos közvetlenül a bizonyítvány birtokosától szerezte meg a példányt;

| — | radiokarbon kormeghatározás/izotópelemzés eredményei a példány korának (és eredetének) meghatározása érdekében (1), szem előtt tartva, hogy a kor megállapítása önmagában nem elegendő a beszerzés törvényességének igazolásához; |
| --- | --- |

—

radiokarbon kormeghatározás/izotópelemzés eredményei a példány korának (és eredetének) meghatározása érdekében (1), szem előtt tartva, hogy a kor megállapítása önmagában nem elegendő a beszerzés törvényességének igazolásához;

| — | szakértői vélemény olyan alátámasztott kormeghatározás formájában, amely egy elismert, független szakértőtől származik, például egy egyetem/kutatóintézet munkatársától, bírósági/bírósági eljárás útján jóváhagyott tanácsadótól vagy egy jóváhagyott/elismert szakértőtől (2).
  A szakértői vélemények mind a megmunkált, mind a megmunkálatlan elefántcsont esetében elegendő bizonyítéknak tekinthetők (például ha igazságügyi szakértői elemzés nem végezhető el). Az antik megmunkált elefántcsont esetében a kormeghatározás alapulhat a faragás és a megmunkálási technikák stílusán. A szakértők véleményének kellően megalapozottnak kell lenniük, és magyarázatokkal kell szolgálniuk a stílus, a megmunkálás stb. elemeiről, amelyeket figyelembe vettek és amelyek a következtetések szempontjából meghatározóak voltak. |
| --- | --- |

—

szakértői vélemény olyan alátámasztott kormeghatározás formájában, amely egy elismert, független szakértőtől származik, például egy egyetem/kutatóintézet munkatársától, bírósági/bírósági eljárás útján jóváhagyott tanácsadótól vagy egy jóváhagyott/elismert szakértőtől (2).

A szakértői vélemények mind a megmunkált, mind a megmunkálatlan elefántcsont esetében elegendő bizonyítéknak tekinthetők (például ha igazságügyi szakértői elemzés nem végezhető el). Az antik megmunkált elefántcsont esetében a kormeghatározás alapulhat a faragás és a megmunkálási technikák stílusán. A szakértők véleményének kellően megalapozottnak kell lenniük, és magyarázatokkal kell szolgálniuk a stílus, a megmunkálás stb. elemeiről, amelyeket figyelembe vettek és amelyek a következtetések szempontjából meghatározóak voltak.

Ha a fent felsorolt bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, a kérelmezők kötelesek más formájú bizonyítékok kombinációját benyújtani annak bizonyítására, hogy törvényesen szerezték be az elefántcsontot (lásd alább „A bizonyítékok egyéb formái” című részt). A tagállamoknak meg kell kérniük a kérelmezőt, hogy kérelme alátámasztására annyi különböző típusú bizonyítékot nyújtsanak be, amennyit csak lehetséges.

A bizonyítékok egyéb formái, amelyek elégséges módon bizonyítják a beszerzés törvényességét, a következők (lehetőleg több is együttesen):

| — | elefántcsontot tartalmazó „megmunkált példányok” esetében egy jóváhagyott/elismert szakértőtől származó dokumentum; |
| --- | --- |

—

elefántcsontot tartalmazó „megmunkált példányok” esetében egy jóváhagyott/elismert szakértőtől származó dokumentum;

| — | nyugta vagy számla, ajándékozási okirat vagy öröklési dokumentum (például végrendelet); |
| --- | --- |

—

nyugta vagy számla, ajándékozási okirat vagy öröklési dokumentum (például végrendelet);

| — | elefántcsont tárgyról készült régi fényképek (amelyeken szerepel a dátum, egy felismerhető személy, vagy a származás helye is), régi vadászengedély (vagy más, vadászattal kapcsolatos dokumentum), biztosítási dokumentumok, levelek vagy régi nyilvános dokumentumok (pl. újságcikkek vagy más eredeti beszámolók/publikációk, amelyek bizonyítékot szolgáltatnak a példányok eredetére vonatkozóan); |
| --- | --- |

—

elefántcsont tárgyról készült régi fényképek (amelyeken szerepel a dátum, egy felismerhető személy, vagy a származás helye is), régi vadászengedély (vagy más, vadászattal kapcsolatos dokumentum), biztosítási dokumentumok, levelek vagy régi nyilvános dokumentumok (pl. újságcikkek vagy más eredeti beszámolók/publikációk, amelyek bizonyítékot szolgáltatnak a példányok eredetére vonatkozóan);

| — | egyéb, a beszerzés törvényességének magyarázatát alátámasztó bizonyítékok, például annak igazolása, hogy a példányt megszerző személy az elefántcsont megszerzésének helyén (pl. Afrikában) dolgozott vagy szolgált, vagy az útlevélben szereplő pecsétek másolata; |
| --- | --- |

—

egyéb, a beszerzés törvényességének magyarázatát alátámasztó bizonyítékok, például annak igazolása, hogy a példányt megszerző személy az elefántcsont megszerzésének helyén (pl. Afrikában) dolgozott vagy szolgált, vagy az útlevélben szereplő pecsétek másolata;

| — | a tulajdonostól származó tanúvallomás/eskü alatt tett vagy aláírt nyilatkozat. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a kiadott bizonyítvány alátámasztására a kérelmezőnek eskü alatt tett nyilatkozatot kell beadnia, amelyben kijelenti, hogy tisztában van azzal, hogy milyen következményekkel jár, ha a nyilatkozat valótlanságot tartalmaz. A tanúvallomást/eskü alatt tett nyilatkozatot más bizonyítékkal (például fényképekkel vagy nyugtákkal/számlákkal) is alá kell támasztani; |
| --- | --- |

—

a tulajdonostól származó tanúvallomás/eskü alatt tett vagy aláírt nyilatkozat. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a kiadott bizonyítvány alátámasztására a kérelmezőnek eskü alatt tett nyilatkozatot kell beadnia, amelyben kijelenti, hogy tisztában van azzal, hogy milyen következményekkel jár, ha a nyilatkozat valótlanságot tartalmaz. A tanúvallomást/eskü alatt tett nyilatkozatot más bizonyítékkal (például fényképekkel vagy nyugtákkal/számlákkal) is alá kell támasztani;

| — | azon példányok, illetve hangszerek esetén, amelyek megmunkálása, illetve előállítása az EU-ban történt, a gyártó vagy egy szakértő megerősítése azzal kapcsolatban, hogy a hangszert egy uniós tagállam területén gyártották, a vonatkozó CITES-listára való felkerülést megelőzően. |
| --- | --- |

—

azon példányok, illetve hangszerek esetén, amelyek megmunkálása, illetve előállítása az EU-ban történt, a gyártó vagy egy szakértő megerősítése azzal kapcsolatban, hogy a hangszert egy uniós tagállam területén gyártották, a vonatkozó CITES-listára való felkerülést megelőzően.

Ha a kérelmező által az újrakiviteli vagy EU-n belüli tanúsítvány iránti kérelem alátámasztására benyújtott bizonyítékokat látva továbbra is kétséges a szóban forgó elefántcsont beszerzésének törvényessége, a tagállamok mérlegelhetik, hogy független szakértőhöz fordulnak vagy igazságügyi szakértői elemzést kérnek a példány korának megállapítása érdekében. Ez esetben a költségeket a kérelmezőnek kell viselnie.

---

(1)  Az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala iránymutatásai áttekintést nyújtanak a rendelkezésre álló laboratóriumi vizsgálati lehetőségekről, valamint a vizsgálathoz szükséges mintavételre vonatkozó iránymutatásról, beleértve az elefántcsontból történő mintavételhez szükséges berendezések és anyagok listáját (lásd UNODC [2014]. Guidelines on Methods and Procedures for Ivory Sampling and Laboratory Analysis. United Nations, New York, főleg a 14.2.2 Isotopes fejezet [30. és az azt követő oldalak, 46. o.]; elérhető az alábbi linken: https://www.unodc.org/documents/Wildlife/Guidelines Ivory.pdf).

Lásd még a www.ivoryid.org weboldalt is.

(2)  Árverezőktől származó szakértői vélemény használata esetén potenciális érdekütközések merülhetnek fel. Ezeket gondosan figyelembe kell venni.

---

II. MELLÉKLET

Megjelölés, regisztráció és a bizonyítványok kiadására vonatkozó egyéb követelmények

Az uniós jog alapján nem kötelező el nem távolítható módon megjelölni az elefántcsont termékeket az EU-n belüli bizonyítvány kiadása előtt, de néhány tagállam már előírja ezt. Ezenkívül a tagállamok csak akkor adnak ki beviteli engedélyeket és újrakiviteli bizonyítványokat elefántcsont termékekre, ha azok meg vannak jelölve. Lásd a 865/2006/EK rendelet 64. cikke (1) bekezdésének d) pontját és 65. cikkének (1) bekezdését, valamint a CITES konf. 10.10 (Rev. CoP 17) számú állásfoglalását, amely szintén támogatja a „bármilyen méretű teljes agyarak és a legalább 20 cm hosszú és legalább 1 kg tömegű levágott elefántcsontdarabok” megjelölését.

Ebben az összefüggésben javasolt a tagállamoknak megfontolniuk az el nem távolítható jelölés alkalmazását:

| i. | a bármilyen méretű teljes agyarak; és |
| --- | --- |

i.

a bármilyen méretű teljes agyarak; és

| ii. | a legalább 20 cm hosszú és legalább 1 kg tömegű levágott elefántcsontdarabok esetében. |
| --- | --- |

ii.

a legalább 20 cm hosszú és legalább 1 kg tömegű levágott elefántcsontdarabok esetében.

A jelölés lehetővé teszi, hogy az érintett elefántcsont tárgyakhoz egy bizonyítványt lehessen kapcsolni, és növeli a nyomonkövethetőséget a rendszerben.

Javasoljuk, hogy a jelölést a CITES konf. 10.10 (Rev. CoP 17) számú állásfoglalásával összhangban végezzék el: „bármilyen méretű teljes agyarak és a legalább 20 cm hosszú és legalább 1 kg tömegű levágott elefántcsontdarabok megjelölhetők sajtoló-lyukasztó technikával, eltávolíthatatlan tintával vagy más el nem távolítható jelöléssel, az alábbi formulát használva: a származási ország kétbetűs ISO-kódja, az év utolsó két számjegye/az adott évben futó sorozatszám/a kilogrammban megadott tömeg (pl. KE 00/127/14). Ismeretes, hogy az egyes felek más-más jelölési rendszert használnak, és más-más módszereket alkalmazhatnak a sorozatszám és az év megadására (amely lehet például a regisztráció vagy a megtalálás éve), de az összes rendszernek azt kell biztosítania, hogy minden egyes megjelölt elefántcsont tárgy egyedi számot kapjon. Ezt a számot a teljes agyarak esetében azon a jellegzetes színű, gyűrű alakú területen kell feltüntetni, amely az agyar azon pontján található, ahol érintkezett a koponya szélével (»lip mark«), és élénk színnel meg kell jelölni”.

Az állásfoglalás említi, hogy a jelölésben utalni kell a származási országra; ha ez az ország nem ismert abban az időpontban, amikor az uniós tagállam megjelöli az elefántcsontot, akkor a jelölést elvégző ország ISO-kódját kell feltüntetni. A tagállamok helyénvalónak tarthatják annak előírását, hogy az elefántcsont birtokosa/tulajdonosa viselje az el nem távolítható jelölés költségeit.

Miután a tárgyat el nem távolítható módon megjelölték, a jövőbeli ellenőrzés megkönnyítése érdekében a kódot be kell vinni egy elektronikus adatbázisba a bizonyítvány számával és az összes fontos információval együtt (pl. hossz, súly, az egyezmény hatálybalépése előtti forgalomba kerülés).

Ahol lehetséges, az információkat nemzeti szinten kell nyilvántartani. Ha az információ nyilvántartása regionális/helyi szinten történik, lennie kell egy, az információ megosztását/a központi (nemzeti) CITES hatóság általi felügyeletét lehetővé tevő mechanizmusnak. A jelölés elvégzése után tanácsos a tárgyakról fényképes dokumentációt készíteni, és a fényképeket a nyilvántartással együtt tárolni.

A tagállamok problémákról számoltak be az EU-n belüli bizonyítványok érvényességének ellenőrzésével kapcsolatban, ami megnehezíti a szóban forgó példányok (nyers agyarak) azonosítását. E problémák kezelése érdekében tanácsos, hogy a tagállamok:

| — | megköveteljék, hogy az elefántcsont példányokról (főleg a nyers egész agyarakról) fényképes dokumentáció készüljön, és ha a nemzeti rendszerek lehetővé teszik, biztosítsák, hogy a fényképeket mellékeljék/csatolják
  a megfelelő EU-n belüli bizonyítványhoz. A fényképeket be kell szkennelni, és együtt kell tárolni a kiadott bizonyítvánnyal kapcsolatos nyilvántartással.
  A dokumentálható (és az azonosítást elősegítő) jellemzők közé a következők tartoznak:






  — | jellegzetes elszíneződés, |
| --- | --- | --- |

—

megköveteljék, hogy az elefántcsont példányokról (főleg a nyers egész agyarakról) fényképes dokumentáció készüljön, és ha a nemzeti rendszerek lehetővé teszik, biztosítsák, hogy a fényképeket mellékeljék/csatolják

a megfelelő EU-n belüli bizonyítványhoz. A fényképeket be kell szkennelni, és együtt kell tárolni a kiadott bizonyítvánnyal kapcsolatos nyilvántartással.

A dokumentálható (és az azonosítást elősegítő) jellemzők közé a következők tartoznak:

—

jellegzetes elszíneződés,

| — | repedés vagy sérülés, |
| --- | --- |

—

repedés vagy sérülés,

| — | az agyar görbülete, |
| --- | --- |

—

az agyar görbülete,

| — | az alap (pl. a vágásfelület sima vagy rojtos). |
| --- | --- |

—

az alap (pl. a vágásfelület sima vagy rojtos).

Hasznos fényképeket készíteni a teljes agyarról és az alapról is. Ha az agyar felülete gravírozott, mellékelni kell egy olyan fényképet is, amelyen láthatóak a gravírozás részletei és az, hogy hol található az agyaron. Különösen fontos fényképet készíteni az olyan elefántcsontról, amelyre vonatkozóan kiadtak egy bizonyítványt, de nem rendelkezik jelöléssel;

| — | feltüntessék a bizonyítványon, hogy milyen módon került megmérésre az elefántcsont tárgy súlya és hossza, valamint hogy mekkora az alapnál mért átmérője.
  A súllyal kapcsolatban fontos információ, hogy mikor történt annak megállapítása (a tárgy súlyát a bizonyítvány kiadása idején mérték meg, vagy korábbi információt használtak fel?), valamint az, hogy a súly magában foglal-e az agyarhoz bármilyen módon hozzáerősített elemet (például az alapot borító sapkát vagy egy olyan elemet, amelynek segítségével az agyar a falhoz rögzíthető), amelyet egy későbbi súlyméréshez esetleg eltávolítottak.
  A hosszal kapcsolatban fontos információ, hogy a megadott hossz a külső vagy a belső ívre vonatkozik-e, és hogy az agyar hegyétől az alapig értendő-e (vagy másra vonatkozik); |
| --- | --- |

—

feltüntessék a bizonyítványon, hogy milyen módon került megmérésre az elefántcsont tárgy súlya és hossza, valamint hogy mekkora az alapnál mért átmérője.

A súllyal kapcsolatban fontos információ, hogy mikor történt annak megállapítása (a tárgy súlyát a bizonyítvány kiadása idején mérték meg, vagy korábbi információt használtak fel?), valamint az, hogy a súly magában foglal-e az agyarhoz bármilyen módon hozzáerősített elemet (például az alapot borító sapkát vagy egy olyan elemet, amelynek segítségével az agyar a falhoz rögzíthető), amelyet egy későbbi súlyméréshez esetleg eltávolítottak.

A hosszal kapcsolatban fontos információ, hogy a megadott hossz a külső vagy a belső ívre vonatkozik-e, és hogy az agyar hegyétől az alapig értendő-e (vagy másra vonatkozik);

| — | nyilvántartásba vegyék az érintett tárgyak számát és súlyban kifejezett mennyiségét (kg) (mivel az egyes tárgyak mérete jelentősen eltérhet). |
| --- | --- |

—

nyilvántartásba vegyék az érintett tárgyak számát és súlyban kifejezett mennyiségét (kg) (mivel az egyes tárgyak mérete jelentősen eltérhet).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.12.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 528/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 528/36

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. december 29.

(2021/C 528/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1303 |
| JPY | Japán yen | 129,97 |
| DKK | Dán korona | 7,4365 |
| GBP | Angol font | 0,84115 |
| SEK | Svéd korona | 10,2608 |
| CHF | Svájci frank | 1,0380 |
| ISK | Izlandi korona | 147,40 |
| NOK | Norvég korona | 9,9883 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,958 |
| HUF | Magyar forint | 370,22 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6037 |
| RON | Román lej | 4,9499 |
| TRY | Török líra | 14,1525 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5638 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4486 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,8127 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6625 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5309 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 341,06 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,9471 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,1994 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5200 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 112,32 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7269 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,592 |
| RUB | Orosz rubel | 83,5863 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,888 |
| BRL | Brazil real | 6,3824 |
| MXN | Mexikói peso | 23,2544 |
| INR | Indiai rúpia | 84,3880 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1303

JPY

Japán yen

129,97

DKK

Dán korona

7,4365

GBP

Angol font

0,84115

SEK

Svéd korona

10,2608

CHF

Svájci frank

1,0380

ISK

Izlandi korona

147,40

NOK

Norvég korona

9,9883

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,958

HUF

Magyar forint

370,22

PLN

Lengyel zloty

4,6037

RON

Román lej

4,9499

TRY

Török líra

14,1525

AUD

Ausztrál dollár

1,5638

CAD

Kanadai dollár

1,4486

HKD

Hongkongi dollár

8,8127

NZD

Új-zélandi dollár

1,6625

SGD

Szingapúri dollár

1,5309

KRW

Dél-Koreai won

1 341,06

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,9471

CNY

Kínai renminbi

7,1994

HRK

Horvát kuna

7,5200

IDR

Indonéz rúpia

16 112,32

MYR

Maláj ringgit

4,7269

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,592

RUB

Orosz rubel

83,5863

THB

Thaiföldi baht

37,888

BRL

Brazil real

6,3824

MXN

Mexikói peso

23,2544

INR

Indiai rúpia

84,3880

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---