# Az Európai Unió C 488/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 488 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. december 6. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 488

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. december 6.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | EGYÜTTES NYILATKOZATOK |
| | Európai ParlamentTanácsEurópai Bizottság |
| 2021/C 488/01 | Nyilatkozat az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-i (EU) 2021/... rendeletéhez a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről | 1 |
| 2021/C 488/02 | Nyilatkozat az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-i (EU) 2021/2116 rendeletéhez a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről | 3 |
| 2021/C 488/03 | Nyilatkozatok az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-i (EU) 2021/2117 rendeletéhez a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 251/2014/EU rendelet és az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU rendelet módosításáról | 6 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

EGYÜTTES NYILATKOZATOK

Európai ParlamentTanácsEurópai Bizottság

2021/C 488/01

Nyilatkozat az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-i (EU) 2021/... rendeletéhez a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

1

2021/C 488/02

Nyilatkozat az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-i (EU) 2021/2116 rendeletéhez a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

3

2021/C 488/03

Nyilatkozatok az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-i (EU) 2021/2117 rendeletéhez a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 251/2014/EU rendelet és az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU rendelet módosításáról

6

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

EGYÜTTES NYILATKOZATOK

Európai Parlament Tanács Európai Bizottság

| 2021.12.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 488/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 488/1

---

Nyilatkozat az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-i (EU) 2021/... rendeletéhez a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (1)

(2021/C 488/01)

A Tanács nyilatkozata a KAP egyszerűsítéséről

Az új teljesítési modellnek lehetővé kell tennie, hogy a kiadások megfelelésalapú záróelszámolását teljesítményalapú záróelszámolás váltsa fel, nemzeti szinten hagyva az ellenőrzési és szankcionálási rendszerek koncepciójának a kialakítását, amelynek a szubszidiaritás elve értelmében tagállami hatáskörbe kell tartoznia.

A Tanács azt kéri, hogy a Bizottság által kiadandó iránymutatásokban szereplő rendelkezések teljes mértékben vegyék figyelembe az új teljesítési modell logikáját. E rendelkezések nem vezethetnek olyan megfelelési követelmények újbóli bevezetéséhez, amelyek túlmutatnak a horizontális rendelet 37. cikkében meghatározott alkalmazási körön.

E rendelkezéseknek továbbá jobb keretet kell biztosítaniuk az uniós finanszírozásból kizárandó összegek meghatározására irányuló eljáráshoz, összhangban a jelenlegi programozással, továbbá figyelembe véve a jogsértés jellegét annak biztosítása érdekében, hogy a szankciók arányosak legyenek az EU-nak okozott pénzügyi kár mértékével, különösen a feltételességhez kapcsolódó anomáliák hatásait illetően. E tekintetben szorgalmazzuk az „irányítási rendszerek működésében feltárt súlyos hiányosságok” fogalommeghatározásának további pontosítását. Hiányosságok az irányító szervek működésének és az alapvető uniós követelményeknek, többek között a jelentéstételi rendszereknek az értékelésekor észlelhetők. Ezen értékelés történhet a belső kontrollrendszer felülvizsgálatával, beleértve a megfelelőségi vizsgálatokat is. A pénzügyi korrekcióknak azokra az esetekre kell korlátozódniuk, amelyekben súlyos rendszerszintű hiányosságokat tárnak fel az irányítási rendszerekben. A kizárandó összegnek a jogosulatlanul elköltött összeghez, illetve azon közigazgatási szankciókhoz kell kapcsolódnia, amelyek alkalmazásra kerültek volna. Az átalánykorrekciók alkalmazását azokra az esetekre kell korlátozni, amikor a jogtalanul elköltött összeget lehetetlen pontosan kiszámítani.

Az iránymutatásoknak továbbá elő kell írniuk, hogy a tanúsító szervektől elvárt ellenőrzések az irányítási rendszerek értékelése tekintetében az uniós szabályok e rendszerek általi alkalmazásának ellenőrzésére korlátozódjanak, és ne terjedjenek ki az egyes kedvezményezettek KAP stratégiai tervekben meghatározott támogathatósági feltételeire.

A Tanács felkéri a Bizottságot, hogy a bejelentett célkitűzésekkel összhangban – különösen a KAP stratégiai tervek jóváhagyási eljárásán és a horizontális rendelet 59. cikkének végrehajtásán keresztül – biztosítsa, hogy az új teljesítési modell ne eredményezze a tagállamok terheinek jelentős növekedését, hanem olyan átfogó egyszerűsítéshez vezessen, amely az Unió pénzügyi érdekeinek védelme mellett valósul meg. A Tanács felkéri továbbá a Bizottságot, hogy ne tegye semmissé az új teljesítési modell bevezetéséből fakadó adminisztratív előnyöket azáltal, hogy további jelentéstételt ír elő a monitoring és az értékelés tekintetében.

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata a közös agrárpolitika szociális dimenziójáról

Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy a szociális feltételrendszer valamennyi tagállam által való alkalmazásának első két éve után két évvel készítendő tanulmány révén kísérje figyelemmel a mechanizmusnak a munkavállalók körülményeire és a szankciórendszer működésére gyakorolt hatását, és adott esetben terjesszen elő javaslatokat a KAP szociális dimenziójának erősítésére.

A Bizottság 2025-ig értékelni fogja, hogy megvalósítható-e a munkavállalók szabad mozgásáról szóló 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 7. cikke (1) bekezdésének a XX. mellékletbe való belefoglalása, és adott esetben javaslatokat terjeszt elő erre vonatkozóan.

A Bizottság nyilatkozata Belgium azon lehetőségéről, hogy két KAP stratégiai tervet nyújtson be

Tekintettel a KAP stratégiai tervről szóló rendelet 104. cikkének társjogalkotók által elfogadott rendelkezéseire, valamint figyelembe véve Belgium sajátos alkotmányos keretét, a Bizottság megerősíti annak elfogadását, hogy Belgium mindkét érintett szövetségi egységére vonatkozóan külön KAP stratégiai tervet nyújt be. Ez nem érinti és nem módosítja Belgiumnak a KAP stratégiai tervről szóló rendelet szerinti jogi kötelezettségeit.

Az Európai Parlament nyilatkozata az Európai Tanácsnak a közös agrárpolitika jogalkotási elemei tekintetében betöltött szerepéről

Az Európai Parlament sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Tanács 2020. július 21-i következtetéseiben határozatokat hozott a közös agrárpolitika egyes olyan jogalkotási elemeiről, amelyekről a Szerződésekkel összhangban rendes jogalkotási eljárás keretében kellett volna határozni. Az Európai Parlament úgy véli, hogy ezek az egyoldalú kezdeményező határozatok elfogadhatatlanok, és sértik az Európai Parlament mint a Tanáccsal egyenrangú társjogalkotói jogait.

Az Európai Parlament sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács ezért nem volt hajlandó érdemi tárgyalásokat kezdeni az Európai Parlamenttel ezekről az elemekről, azzal az indokkal, hogy azokról az Európai Tanács már határozott.

Az Európai Parlament megjegyzi különösen azt, hogy a Tanács nem kezdett érdemi tárgyalásokat a 17. cikkben foglalt, a felső határ megállapítására és a fokozatos csökkentésre vonatkozó rendelkezésekről, valamint a közvetlen kifizetések és az EMVA-előirányzatok kiosztása közötti, a 96. cikkben meghatározott rugalmasságról, és úgy véli, hogy az említett cikkekről folytatott tárgyalások eredménye nem kielégítő.

Az Európai Parlament mély sajnálatát fejezi ki a Tanács megközelítése miatt, és úgy véli, hogy az aláássa a rendes jogalkotási eljárás megfelelő működését. Az Európai Parlament ezért ragaszkodik ahhoz, hogy ez a rendes jogalkotási eljárás keretében folytatott jövőbeli tárgyalások során ne ismétlődjön meg.

---

(1)  HL L 435., 2021.12.6., 1. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 492/2011/EU rendelete (2011. április 5.) a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról (HL L 141., 2011.5.27., 1. o.).

---

| 2021.12.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 488/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 488/3

---

Nyilatkozat az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-i (EU) 2021/2116 rendeletéhez a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (1)

(2021/C 488/02)

A Tanács nyilatkozata a KAP egyszerűsítéséről

Az új teljesítési modellnek lehetővé kell tennie, hogy a kiadások megfelelésalapú záróelszámolását teljesítményalapú záróelszámolás váltsa fel, nemzeti szinten hagyva az ellenőrzési és szankcionálási rendszerek koncepciójának a kialakítását, amelynek a szubszidiaritás elve értelmében tagállami hatáskörbe kell tartoznia.

A Tanács azt kéri, hogy a Bizottság által kiadandó iránymutatásokban szereplő rendelkezések teljes mértékben vegyék figyelembe az új teljesítési modell logikáját. E rendelkezések nem vezethetnek olyan megfelelési követelmények újbóli bevezetéséhez, amelyek túlmutatnak a horizontális rendelet 37. cikkében meghatározott alkalmazási körön.

E rendelkezéseknek továbbá jobb keretet kell biztosítaniuk az uniós finanszírozásból kizárandó összegek meghatározására irányuló eljáráshoz, összhangban a jelenlegi programozással, továbbá figyelembe véve a jogsértés jellegét annak biztosítása érdekében, hogy a szankciók arányosak legyenek az EU-nak okozott pénzügyi kár mértékével, különösen a feltételességhez kapcsolódó anomáliák hatásait illetően. E tekintetben szorgalmazzuk az „irányítási rendszerek működésében feltárt súlyos hiányosságok” fogalommeghatározásának további pontosítását. Hiányosságok az irányító szervek működésének és az alapvető uniós követelményeknek, többek között a jelentéstételi rendszereknek az értékelésekor észlelhetők. Ezen értékelés történhet a belső kontrollrendszer felülvizsgálatával, beleértve a megfelelőségi vizsgálatokat is. A pénzügyi korrekcióknak azokra az esetekre kell korlátozódniuk, amelyekben súlyos rendszerszintű hiányosságokat tárnak fel az irányítási rendszerekben. A kizárandó összegnek a jogosulatlanul elköltött összeghez, illetve azon közigazgatási szankciókhoz kell kapcsolódnia, amelyek alkalmazásra kerültek volna. Az átalánykorrekciók alkalmazását azokra az esetekre kell korlátozni, amikor a jogtalanul elköltött összeget lehetetlen pontosan kiszámítani.

Az iránymutatásoknak továbbá elő kell írniuk, hogy a tanúsító szervektől elvárt ellenőrzések az irányítási rendszerek értékelése tekintetében az uniós szabályok e rendszerek általi alkalmazásának ellenőrzésére korlátozódjanak, és ne terjedjenek ki az egyes kedvezményezettek KAP stratégiai tervekben meghatározott támogathatósági feltételeire.

A Tanács felkéri a Bizottságot, hogy a bejelentett célkitűzésekkel összhangban – különösen a KAP stratégiai tervek jóváhagyási eljárásán és a horizontális rendelet 59. cikkének végrehajtásán keresztül – biztosítsa, hogy az új teljesítési modell ne eredményezze a tagállamok terheinek jelentős növekedését, hanem olyan átfogó egyszerűsítéshez vezessen, amely az Unió pénzügyi érdekeinek védelme mellett valósul meg. A Tanács felkéri továbbá a Bizottságot, hogy ne tegye semmissé az új teljesítési modell bevezetéséből fakadó adminisztratív előnyöket azáltal, hogy további jelentéstételt ír elő a monitoring és az értékelés tekintetében.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az egységes adatbányászati eszköz általános alkalmazásának előírásával az Unió költségvetésének csalással és szabálytalanságokkal szembeni védelmére irányuló további intézkedésekről a közös agrárpolitika keretében

A Tanács és az Európai Parlament kötelezettséget vállal arra, hogy megvizsgálja az adatbányászati eszköz tagállamokban való kötelező használatára vonatkozó javaslatot, a Bizottság 2025-ig elkészítendő jelentését követően, amely értékeli az egységes adatbányászati eszköz használatát és interoperabilitását a tagállamok által történő általános használat céljából.

A Bizottság nyilatkozata a tanúsító szervekről a közös agrárpolitika keretében

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet új (13) preambulumbekezdéssel egészül ki a kijelölt tanúsító szervekre vonatkozó információközlés tekintetében. A Bizottság a tagállamoktól tájékoztatást kap az állami és magán tanúsító szervek kijelöléséről, amelyekről nyomon követés céljából naprakész nyilvántartást vezet. A Bizottság emlékeztet azon kötelezettségvállalására, hogy a kijelölt tanúsító szervek jegyzékét évente eljuttatja a Parlamentnek.

A Bizottság nyilatkozata az EMVA-kötelezettségvállalások visszavonásáról a közös agrárpolitika keretében

A Bizottság megerősíti, hogy amennyiben fennáll az EMVA-finanszírozásra vonatkozó kötelezettségvállalás visszavonásának kockázata, a Bizottság szolgálatai levelet küldenek a tagállami hatóságoknak, hogy az automatikus visszavonás alkalmazandó határideje előtt kellő időben figyelmeztessék őket a szóban forgó kockázatról. E levélváltás célja egyrészt, hogy a Bizottság ösztönözze az EMVA-források nagyobb arányú felhasználását, másrészt hogy a tagállamokkal együtt megvizsgálja, milyen lépéseket lehet tenni a finanszírozás felvételének növelése érdekében.

A Bizottság arra törekszik, hogy sajátos körülmények fennállása esetén se kerüljön sor a kötelezettségvállalások visszavonására. E célból teljeskörűen alkalmazni kell a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet azon vonatkozó szabályait, amelyek értelmében folyamatban lévő jogi eljárások, illetve közigazgatási jogorvoslati eljárások esetén megszakad a kötelezettségvállalás automatikus visszavonására vonatkozóan megállapított időszak. Emellett mindenekelőtt azt a szabályt kell teljes mértékben tiszteletben kell tartani, amely szerint a kötelezettségvállalásokat nem kell visszavonni abban az esetben, ha a költségvetési kötelezettségvállalások felhasználása a KAP stratégiai tervek végrehajtását komolyan érintő vis maior következtében maradt el.

A Bizottság nyilatkozata a felhatalmazások összekapcsolásáról a közös agrárpolitika keretében

A Bizottság emlékeztet azon kötelezettségvállalására, hogy tiszteletben tartja a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodást. A megállapodás 31. pontja értelmében a felhatalmazások összevonása megengedhető, amennyiben a Bizottság objektív módon igazolni tudja, hogy az egyetlen jogalkotási aktusban foglalt két vagy több felhatalmazás tartalmát tekintve egymáshoz kapcsolódik. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése során folytatott konzultációk arra is szolgálnak, hogy a felek beazonosítsák, melyek azok a felhatalmazások, amelyek tartalmukat tekintve egymáshoz kapcsolódónak minősülnek.

A Bizottság nyilatkozata az EU költségvetésének a csalásokkal és szabálytalanságokkal szembeni védelmét célzó további intézkedésekről a Bizottság által biztosított egységes adatbányászati eszköz kötelező használatának előírása révén

Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről létrejött intézményközi megállapodás 30–33. pontja előírja, hogy a Bizottság tegyen elérhetővé egy integrált és interoperábilis információs és nyomonkövetési rendszert és ennek keretében egy egyetlen adatkinyerési és kockázatpontozó eszközt a tagállamok általi általános használatra, az előírt adatokhoz való hozzáférés érdekében és elemzésükhöz. Emellett a három intézmény vállalta, hogy a vonatkozó alap-jogiaktusokkal kapcsolatos jogalkotási eljárás folyamán az említett kérdésben lojálisan együttműködnek az Európai Tanács 2020. júliusi következtetéseinek nyomon követése céljából.

A Bizottság üdvözli a horizontális rendelet cikkeinek új rendelkezéseit, amelyek értelmében a Bizottság köteles egy egységes adatbányászati eszközt rendelkezésre bocsátani, valamint közzé kell tenni a csoportokra vonatkozó adatokat, a társjogalkotók által a KAP tekintetében elfogadott megközelítés azonban nem tükrözi megfelelően az intézményközi megállapodás szerint kívánatos törekvést és annak szellemét. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendeletre vonatkozó megállapodáshoz hasonlóan az eszköz tagállamok általi használata nem kötelező. Ezért a társjogalkotók között a közös rendelkezésekről szóló rendeletben elért megállapodással kapcsolatban tett bizottsági nyilatkozattal összhangban a Bizottság úgy véli, hogy a társjogalkotók között a KAP-ra vonatkozóan az egységes adatbányászati eszköz használatáról az 59. cikk (2) bekezdése (Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme) alapján, valamint a csoportokra vonatkozó adatok gyűjtéséről és közzétételéről a 98. cikk (Átláthatóság) alapján létrejött megállapodás nem elégséges az uniós költségvetés csalással és szabálytalanságokkal szembeni védelmének megerősítéséhez, illetve az összeférhetetlenségeknek, a szabálytalanságoknak, a kettős finanszírozás eseteinek és a pénzeszközök bűncselekmények céljaira történő felhasználásának hatékony ellenőrzéséhez. A Bizottság ezért üdvözli a három intézménynek az egységes adatbányászati eszközről szóló együttes nyilatkozatát is.

Az Európai Parlament és a Bizottság együttes nyilatkozata az éves teljesítmény-ellenőrzésről a közös agrárpolitika keretében

Az Európai Parlament és a Bizottság emlékeztet arra, hogy tekintettel a közös agrárpolitikában (KAP) a 2023–2027-es időszakra létrehozandó új teljesítési modellre és teljesítménykeretre, az éves teljesítményjelentések, az éves nyomon követés és a kétéves teljesítményértékelés rendkívül fontosak a KAP stratégiai tervekben meghatározott törekvések fenntartásához.

Ezzel összefüggésben az Európai Parlament és a Bizottság egyetért abban, hogy a Bizottságnak évente jelentést kell tennie a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságban az Európai Parlament számára az éves teljesítmény-ellenőrzés terén elért eredményekről.

Az Európai Parlament nyilatkozata a közös agrárpolitika végrehajtásáról és átláthatóságáról

A közös agrárpolitika (KAP) új jogi kerete nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a nemzeti stratégiai tervek kidolgozása és végrehajtása terén. Ez lehetővé teszi a helyi igényekhez való igazodást, miközben továbbra is biztosítja, hogy a végső kedvezményezettek betartsák az általános támogathatósági feltételeket. A teljesítményalapú megközelítést bevezető új teljesítési modell az uniós mezőgazdasági alapok kezelésével és ellenőrzésével kapcsolatos felelősség uniós szintről a nemzeti közigazgatásokra való jelentős mértékű átruházását is magában foglalja.

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a társjogalkotók között létrejött intézményközi megállapodás tartalmazza a Bizottság által jóváhagyott tagállami nemzeti stratégiai tervek megfelelő végrehajtása tekintetében azonosított kockázatok megelőzéséhez szükséges biztosítékokat. Az Európai Parlament szorosan nyomon fogja követni a Bizottság által jóváhagyott nemzeti stratégiai tervek tagállamok általi végrehajtását, és teljes mértékben el fogja látni a Bizottság munkája tekintetében a Szerződések által biztosított és a KAP-rendeletekben meghatározott felügyeleti szerepét.

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek biztosítania kell az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét, beleértve az olyan csoportokra vonatkozó adatok gyűjtését és közzétételét, amelyek biztosítják az összeférhetetlenségeknek, a szabálytalanságoknak, a kettős finanszírozás eseteinek és a pénzeszközök bűncselekmények céljaira történő felhasználásának hatékony ellenőrzését. Annak érdekében, hogy a tagállamokban egységes adatbányászati eszközt alkalmazzanak, az Európai Parlament üdvözli az arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy a Bizottság 2025-ig elkészítendő, az eszköz használatát és interoperabilitását értékelő jelentését követően megvizsgálják az eszköz valamennyi tagállamban való kötelező használatára vonatkozó javaslatot.

---

(1)  HL L 435., 2021.12.6., 187 o.

---

| 2021.12.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 488/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 488/6

---

Nyilatkozatok az Európai Parlament és a Tanács 2021. december 2-i (EU) 2021/2117 rendeletéhez a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 251/2014/EU rendelet és az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU rendelet módosításáról (1)

(2021/C 488/03)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az uniós egészségügyi és környezetvédelmi előírások importált mezőgazdasági termékekre való alkalmazásával kapcsolatos multilaterális szintű proaktív szerepvállalásról

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elismeri, hogy a nemzetközi kereskedelmi szabályokkal összhangban törekedni kell arra, hogy nagyobb koherencia legyen az európai uniós mezőgazdasági termékekre és az importált mezőgazdasági termékekre alkalmazandó egészségügyi és környezetvédelmi előírások között. A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos problémák, különösen az éghajlatváltozás és biológiai sokféleség csökkenése – amelyek globális problémát jelentenek – kezelése, valamint a polgárok jobb minőségű és fenntarthatóbb élelmiszerekre vonatkozó elvárásainak való megfelelés érdekében az Európai Unió évek óta folyamatosan szigorítja ezeket a normákat. Az európai zöld megállapodás és annak ágazati stratégiái – köztük „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiáról szóló bizottsági közlemény – e cél elérésére törekednek, és az Unión belül alkalmazott előírások további szigorítását eredményezik, és ez adott esetben az importált termékekre is kiterjed.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elismeri, hogy a nemzetközi kereskedelmi szabályok érvényesítése és javítása során proaktívan kell fellépni multilaterális szinten a nemzetközi környezetvédelmi célkitűzésekkel kapcsolatos ambíciók növelése terén. A kereskedelempolitika felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményben foglaltaknak megfelelően helyénvaló továbbá, hogy az Európai Unió a WTO-szabályokban meghatározott bizonyos körülmények között előírja, hogy az importált mezőgazdasági termékek megfeleljenek bizonyos termelési követelményeknek, ezáltal biztosítva az Európai Unióban a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó egészségügyi, állatjóléti és környezetvédelmi előírások hatékonyságát, valamint hozzájárulva az európai zöld megállapodásról és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiáról szóló közlemények teljeskörű megvalósításához. Tekintettel az uniós piac jelentőségére a nemzetközi kereskedelemben, az Európai Unió felhasználhatja befolyását az egészségügyi és környezetvédelmi normák globális szigorítására, és ezáltal hozzájárulhat a nemzetközi környezetvédelmi célkitűzések, például a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság üdvözli a kereskedelempolitika felülvizsgálata keretében előterjesztett tágabb megközelítést, amely szerint multilaterális szinten nagyobb szerepvállalásra van szükség a kulcsfontosságú kérdések – például a stratégiai készletek – kezelése érdekében, különösen azért, mert az élelmiszer létfontosságú áru. A globális élelmezésbiztonság javítása maga után vonja a mezőgazdasági piacok instabilitásának csökkentését nagyobb fokú – a piaci torzulások mérséklésének a nemzetközi piacok stabilizálása szempontjából szükséges, de nem elégséges mértékét meghaladó – multilaterális szintű együttműködés révén.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az uniós cukorágazatra vonatkozó közös piacszervezési rendelkezésekről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elismeri azokat a nehézségeket, amelyekkel a cukorágazat a cukorkvóták 2017. októberi eltörlése után szembesül a nemzetközi piacok instabilitása, a fogyasztás stagnálása, valamint a cukorrépa- és cukortermelés visszaesése miatt. Ez a helyzet aggodalomra ad okot az uniós cukorágazat számára.

Az ágazat jelenlegi helyzetét és alkalmazkodási stratégiáit egy 2021 őszén elkészítendő tanulmány keretében alaposan értékelni fogják. A tanulmány elemezni fogja a cukorágazat rendelkezésére álló európai és nemzeti szakpolitikai eszközöket, a magánszektor és a közintézmények szerepét az ágazatot érintő főbb kockázatok kezelésében, és az európai cukorágazat ellenálló képességének javítására irányuló lehetséges stratégiákat fog azonosítani.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az esetleges megfelelő jövőbeli szakpolitikai fejlesztéseket az e tanulmány keretében tett főbb megállapítások és következtetések fényében fogja mérlegelni. Ezek a jövőbeli szakpolitikai fejlesztések magukban foglalhatják a piac- és válságkezelési eszközökkel, a cukorellátási lánc piaci átláthatóságával, a termesztők és a cukortermelők közötti szerződéses viszonnyal, a nemzetközi kereskedelemmel és a bioökonómia fejlődésével kapcsolatos megfelelő szabályozási és nem szabályozási kezdeményezéseket.

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata az uniós egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak az importált mezőgazdasági termékekre való alkalmazásáról

Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2022 júniusában nyújtson be jelentést, amely értékelést tartalmaz az uniós egészségügyi és környezetvédelmi előírások (többek között az állatjóléti előírások, valamint folyamatok és termelési módszerek) importált mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékekre való alkalmazásának indokairól és jogi megvalósíthatóságáról, valamint azonosítja azokat a konkrét kezdeményezéseket, amelyek a WTO szabályaival összhangban biztosítják alkalmazásuk nagyobb következetességét. A jelentésnek ki kell terjednie valamennyi releváns közpolitikai területre, beleértve – de nem kizárólag – a közös agrárpolitikát, az egészségügyi és élelmiszer-biztonsági politikát, a környezetvédelmi politikát és a közös kereskedelempolitikát.

A Bizottság nyilatkozata az import tűréshatárok és a Codex által meghatározott maximális szermaradék-határértékek felülvizsgálatáról

Az Európai Bizottság továbbra is biztosítani fogja, hogy a hatóanyagokra vonatkozóan rendelkezésre álló tudományos információk alapos értékelését követően – akár az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti eljárások, akár a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti eljárások keretében –, valamint a WTO szabályaival összhangban sor kerüljön az import tűréshatárok és a Codex által meghatározott maximális szermaradék-határértékek (CXL-ek) értékelésére és felülvizsgálatára az EU-ban nem jóváhagyott vagy már nem jóváhagyott hatóanyagok tekintetében, hogy az élelmiszerekben vagy takarmányokban előforduló szermaradékok ne jelentsenek kockázatot a fogyasztókra nézve. A jelenleg figyelembe vett egészségügyi és helyes mezőgazdasági gyakorlaton túl a Bizottság a WTO-szabályokkal összhangban figyelembe veszi a globális jellegű környezetvédelmi aggályokat is az import tűréshatárokra vonatkozó kérelmek elbírálásakor vagy az EU-ban már nem jóváhagyott hatóanyagokra vonatkozó import tűréshatárok felülvizsgálatakor. A fenntartható élelmiszerrendszerekre vonatkozó jogalkotási keretre irányuló javaslat Bizottság általi előterjesztése további meghatározó eleme e törekvés teljes körű megvalósításának a zöld megállapodás célkitűzéseivel összhangban.

A Bizottság nyilatkozata a borok és az ízesített borászati termékek címkéjén a tápértékjelöléséről és az összetevők feltüntetéséről

A Bizottság úgy véli, hogy a legfeljebb 1,2 térfogatszázalék alkoholt tartalmazó termékeket továbbra is a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendeletnek kell szabályoznia, és fenntartja magának a jogot arra, hogy az uniós rákellenes terv keretében az összes alkoholtartalmú ital címkézésére vonatkozó kezdeményezés kapcsán visszatérjen a borok címkézésére vonatkozó jogi keretre.

A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a borok és az ízesített borászati termékek címkézésére vonatkozó, az összetevők felsorolása és a tápértékjelölés kapcsán elért kompromisszum nem teremthet precedenst a jövőbeli jogalkotási javaslatokhoz és tárgyalásokhoz, és fenntartja jogát arra, hogy a borokra vonatkozó címkézési követelményeket az uniós rákellenes tervnek megfelelően kiigazítsa.

---

(1)  HL L 435., 2021.12.6., 262 o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

---